Kohtuasi C-250/18: 11. aprillil 2018 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Horvaatia Vabariik

11. aprillil 2018 esitatud hagi – Euroopa Komisjon versus Horvaatia Vabariik

(Kohtuasi C-250/18)

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Mataija, E. Sanfrutos Cano)

Kostja: Horvaatia Vabariik

Hageja nõuded

— Tunnistada, et kuna Horvaatia Vabariik ei täpsustanud, et Biljane Donje prügilasse viidud kivitäitematerjalid on jäätmed, mitte aga kõrvalsaadus, ja et seda tuleb jäätmetena käidelda, siis on ta rikkunud kohustusi, mis tulenevad direktiivi 2008/98 ( 1 ) artikli 5 lõikest 1.

— Tunnistada, et kuna Horvaatia Vabariik ei ole vastu võtnud kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et Biljane Donje prügilasse ladestatud jäätmeid käideldakse viisil, mis ei sea ohtu inimese tervist ega kahjusta keskkonda, siis on ta rikkunud kohustusi, mis tulenevad direktiivi 2008/89 artiklist 13.

— Tunnistada, et kuna Horvaatia Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke meetmeid tagamaks, et Biljane Donje prügilasse ladestatud jäätmete valdaja viib ise läbi jäätmete töötluse või laseb töötluse teha vahendajal, asutusel või ettevõtjal, kes tegeleb jäätmetöötlustoimingutega, või laseb selle korraldada era- või avalikul jäätmekogujal, siis on ta rikkunud kohustusi, mis tulenevad direktiivi 2008/98 artikli 15 lõikest 1.

— Mõista kohtukulud välja Horvaatia Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Direktiivi artikli 5 lõike 1 rikkumine.

Direktiivi artikli 5 lõige 1 sätestab kumuleeruvad nõuded, mis tuleb täita, et ainet või eset, mis on saadud sellise tootmisprotsessi tulemusel, mille esmaseks eesmärgiks ei ole antud aine või eseme tootmine, võib tunnistada kõrvalsaaduseks, mitte aga jäätmeteks. Horvaatia Vabariik kohaldas Biljane Donje prügilasse ladestatud jäätmetele valesti artikli 5 lõiget, kuna ta ei määranud kindlaks, et tegu on jäätmetega, mitte aga kõrvalsaadustega, ehkki ei olnud kindel, et neid jäätmeid edasiselt kasutatakse direktiivi artikli 5 lõike 1 punkti a tähenduses.

Direktiivi artikli 13 rikkumine.

Direktiivi artikli 13 kohaselt võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada jäätmete käitlemine viisil, mis ei sea ohtu inimese tervist ega kahjusta keskkonda. Kuigi Horvaatia ametiasutused tuvastasid, et Biljane Donje prügila asub paigas, mis ei ole määratud ega ette valmistatud jäätmete ladestamiseks, krundil, millel ei ole ühtegi kaitsemeedet vette või õhku levimise eest, ei ole ühtegi meedet, mille Horvaatia ametiasutused on vastu võtnud seoses selle prügilaga, tähtajaks rakendatud. See olukord on olnud muutusteta pika aja vältel, mis viib tingimata keskkonna kahjustamiseni. Seetõttu ei ole Horvaatia Vabariik vastu võtnud kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et Biljane Donje prügilasse ladestatud jäätmeid käideldakse ilma inimese tervist ohtu seadmata või keskkonda kahjustamata.

Direktiivi artikli 15 lõike 1 rikkumine.

Direktiivi artikli 15 lõike 1 kohaselt võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et iga esmane jäätmetekitaja või muu jäätmevaldaja viib ise läbi oma jäätmete töötluse või laseb töötluse teha vahendajal, asutusel või ettevõtjal, kes tegeleb jäätmetöötlustoimingutega, või laseb selle korraldada era- või avalikul jäätmekogujal vastavalt direktiivi artiklitele 4 ja 13. Horvaatia ametiasutused ei ole taganud, et jäätmevaldaja viiks läbi nende töötluse või laseks töötluse teha muul artikli 15 lõikes 1 mainitud isikul. See tuleneb asjaolust, et hagiavalduse esitamise hetkel ladestatakse endiselt kõnealuseid jäätmeid õigusvastaselt Biljane Donje prügilas, kus need on olnud juba pikka aega. Horvaatia ametiasutused ei ole võtnud vastu tõhusaid meetmeid, et jäätmevaldaja kas ise või direktiivi artikli 15 lõikes 1 mainitud isikute vahendusel viiks läbi jäätmete töötluse.

( 1 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT 2008, L 312, lk 3).