ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:T:2013 :284 1Kohtuasi T-3 9 6 / 1 1
ultra air GmbH
versus
Siseturu Üh tlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)
Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise me netlus — Ühenduse sõnamärk ultrafilter 
international — Absoluutne kee ldumispõhjus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 ar tikli 52 lõike 1 
punkt a — Õiguste ku ritarvitamine
Kokkuvõte – Ü ldkohtu otsus (teine ko da), 30. mai 2013
1. Ühenduse kaubamärk — Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine — Kehtetuks tunnistamise 
taotlus — Vastuvõetavus — Tingimused — Põhjendatud huvi
(Nõukogu määrus nr 207/2009 , artikli 56 lõike 1 punkt)
2. Ühenduse k aubamärk — Ühenduse k aubamärgi mõ iste ja ühenduse k aubamärgi om anikuks 
saamine — Absoluutsed k eeldumispõhjused — Erinevate keeldumispõhjuste eraldi hindamine — 
Keeldumispõhjuste tõlgendamine iga põhjuse aluseks olevat üldist huvi arvestades
(Nõukogu määrus nr 207/2009 , artikli 7 lõike 1 punktid b ja c)
3. Ühenduse kaubamärk — Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine — Kehtetuks tunnistamise 
taotlus — Vastuvõetavus — Õiguste kuritarvitamine — Mõju puudumine
(Nõukogu määrus nr 207/2009 , artikli 52 lõike 1 punkt a ja artikli 56 1õike 1 punkt a)
4. Ühenduse k aubamärk — Apellatsioonimenetlus — Liidu ko htusse es itatud h agi — 
Üldkohtu võimalus muuta vaidlustatud otsust — Piirid
(Nõukogu määrus nr 207, artikli 65 lõige 3)
1. Määruse nr 207/2009 ü henduse kaubamärgi kohta artikli 56 lõike 1 punktis a ette nähtud ke htetuks 
tunnistamise taotlus kuu lub mitte ko htu- vaid h aldusmenetluse valdkonda.
Määruse nr 207/2009 ar tikli 56 lõike 1 punktis a nähakse ette, et absoluutsele ke htetuks tunnistamise 
põhjusele tugineva kehtetuks tunnistamise taotluse võib esitada i ga füüsiline või juriidiline isik ning iga 
valmistajate, tootjate, teenuseosutajate, kaubastajate või tarbijate huve e sindav ühendus, kes võib olla 
enda n imel kohtuasjades hagejaks ja ko stjaks. Seevastu sama määruse artikli 56 lõike 1 punktid b ja c, 
mis puudutavad s uhtelisele ke htetuks t unnistamise põhjusele tuginevaid ke htetuks t unnistamise 
taotlusi, annavad selle taotluse esitamise õiguse teatavatele isikutele, kellel on p õhjendatud huvi. Seega 
on kõn ealuse artikli ülesehituse põhjal seadusandja soovinud piirata isikute ringi, kes võivad e sitada 
kehtetuks tunnistamise taotluse teisel juhul, kuid m itte esimesel juhul.
2 ECLI:EU:T:2013 :284KOKKUVÕTE–KOHTUASIT-396/11
ULTRA AIRVS.SISETURU Ü HTLUSTAMISEAMET–DONALDSONFILTRATION D EUTSCHLAND (ULTRAFILTERINTERNATIONAL)
Kui suhtelised registreerimisest kee ldumise põhjused kai tsevad teatud varasemate ka ubamärgiõiguste 
omanike h uve, siis absoluutsete kee ldumispõhjuste ee smärk on kai tsta üldist huvi, millest need 
põhjused lähtuvad, ning see selgitab asjaolu, miks m ääruse nr 207/2009 ar tikli 56 lõike 1 punkt a ei 
nõua taotlejalt põhjendatud huvi olemasolu tõendamist.
(vt punktid 16–18)
2. Vt otsuse tekst.
(vt punkt 19)
3. Määruse nr 207/2009 ü henduse ka ubamärgi ko hta ar tikli 56 lõike 1 punktis a koo smõjus sama 
määruse artikli 52 lõike 1 punktiga a ette nähtud haldusmenetluse eesmärk on j ust nimelt võimaldada 
Siseturu Ü htlustamise A metil (kaubamärgid j a tööstusdisainilahendused) kon trollida ka ubamärgi 
registreeringu ke htivust ja võtta seisukoht, m illele ta asjaomasel juhul oleks p idanud omal algatusel 
jõudma määruse nr 207/2009 ar tikli 37 lõike 1 alusel.
Sellist tausta arvestades pe ab ühtlustamisamet andma hinnangu sellele, kas vaadeldav ka ubamärk on 
kirjeldav ja/või kas sellel puudub eristusvõime, ilma et kehtetuks tunnistamise taotleja kaa lutlused või 
varasem käi tumine saaks m õjutada ü htlustamisametil lasuva, määruse nr 207/2009 ar tikli 7 lõike 1 
punktide b ja c ning artikli 56 lõike 1 punkti a aluseks o leva üldise huviga seonduva ülesande ulatust. 
Kuna ühtlustamisamet ei võta ke htetuks t unnistamise me netluses nimetatud sätteid ko haldades 
tegelikult seisukohta kü simuses, ka s ka ubamärgiomaniku õ igus on ü limuslik võrreldes ke htetuks 
tunnistamise taotleja mõne õigusega, vaid kon trollib, et kaubamärgiomanikule on õ igus antud vastavalt 
õigusnormidele, m is reguleerivad s elle ka ubamärgi registreerimise võimalikkust, siis ei tegeleta 
küsimusega, kas kehtetuks tunnistamise taotleja on õ igusi kuritarvitanud.
Asjaolu, et ke htetuks t unnistamise taotleja poolt taotluse esitamise ee smärk võib olla edaspidi 
kõnealuse tähisega oma ka upade tähistamine, on j ust nimelt vastavuses määruse nr 207/2009 ar tikli 7 
lõike 1 punktiga c kai tstud ka ubamärkide kä ttesaada vuse ja vaba ka sutamise üldise huviga. Seega ei 
kujuta kõn ealune asjaolu endast m ingil juhul õiguste ku ritarvitamist. Sellist hinnangut kinnitab 
määruse nr 207/2009 ar tikli 52 lõige 1, mille ko haselt võib ühenduse kaubamärgi tunnistada ke htetuks 
ka ri kkumise suhtes algatatud me netluses esitatud vastuhagi põhjal, mille ee lduseks on , et vastustaja 
selles me netluses võib saavutada ka ubamärgi kehtetuks tunnistamise isegi siis, ku i ta on kõn ealust 
kaubamärki ka sutanud ja kavatseb seda jätkuvalt teha.
(vt punktid 20–22)
4. Vt otsuse tekst.
(vt punkt 29)