ELTL artikli 346 lõike 1 punktis a on sätestatud, et ükski liikmesriik ei ole kohustatud andma informatsiooni, mille avalikustamist peab ta oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks. Seda sätet saab selle üldise sõnastuse tõttu kohaldada ka mittesõjaliste hangete valdkonnas, nagu on isikut tõendavate dokumentide ja muude selliste ametlike dokumentide trükkimine. Siiski ei ole meetmed, mida liikmesriigid riiklike huvidega seotud õiguspäraste nõuete raames võtavad, liidu õiguse kohaldamisalast täies ulatuses välja arvatud üksnes asjaolu tõttu, et need on muu hulgas riigi julgeoleku huvides.

Kuna liikmesriik esiteks sõlmis hankemenetlust Euroopa Liidu tasandil läbi viimata teenuslepingud passide, elamislubade, isikutunnistuste, juhilubade ja sõiduki registreerimistunnistuste valmistamiseks otse eraõigusliku äriühinguga ning teiseks jättis jõusse liikmesriigi õigusnormid, mis kohustavad hankijat hankemenetlust liidu tasandil läbi viimata sõlmima need teenuslepingud otse selle äriühinguga, siis on liikmesriik rikkunud kohustusi, mis tulenevad direktiivi 92/50, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, artikli 4 lõikest 2 ja artiklist 8 koostoimes selle direktiivi artiklitega 11–37 ning direktiivi 2004/18 ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta artiklitest 14 ja 20 koostoimes selle direktiivi artiklitega 23–55.

Nendes direktiivides ette nähtud hankemenetluste järgimata jätmine on ebaproportsionaalne liikmesriigi järgitava eesmärgi suhtes takistada selliste tundlike andmete avaldamist, mis puudutavad ametlike dokumentide valmistamist. Selles osas ei ole tulemuslikult võimalik tugineda ELTL artikli 346 lõike 1 punktile a, direktiivi 92/50 artikli 4 lõikele 2 ja direktiivi 2004/18 artiklile 14, et põhjendada neis kahes direktiivis ette nähtud hankemenetluste järgimata jätmist. Esiteks, isegi kui kõnealuste lepingute täitmise tsentraliseerimist võib lugeda riigi põhiliste julgeolekuhuvide kaitsemeetmeks, ei takista vastavalt direktiivi 92/50 artiklis 8 koostoimes selle direktiivi artiklitega 11–37 ning direktiivi 2004/18 artiklis 20 koostoimes selle direktiivi artiklitega 23–55 ette nähtud hankemenetluste järgimine kõnealuste lepingute täitmise usaldamist üheleainsale ettevõtjale. Teiseks, mis puudutab nõuet, et ametivõimudel peab olema võimalik neile liikmesriigi õigusega antud pädevuse alusel tagada tõhus halduskontroll üheainsa teenuseosutaja üle, kellel on oma tootmis- ja ladustamiskohad kõnealuse liikmesriigi territooriumil, siis tuleb märkida, et kuigi ettevõtja, kellele on usaldatud kõnealuse trükiteenuselepingu täitmine, peab vastama julgeolekunõuetele, et tagada kaitstava teabe konfidentsiaalsus, peab veel olema ka tõendatud, et üksnes halduskontroll, mida liikmesriigi ametivõimud võivad selle sätte alusel läbi viia, on suuteline tagama konfidentsiaalsuse ning et sellega seoses tuleb direktiivide 92/50 ja 2004/18 hanget puudutavad sätted jätta kohaldamata.

Lõpuks, mis puudutab vajadust tagada teenuseosutaja usaldusväärsus, siis kuigi liikmesriigil peab olema tagatis, et hankemenetlustes sõlmitakse need lepingud üksnes usaldusväärsete ettevõtjatega süsteemis, millega tagatakse dokumentide trükkimisel eriliste konfidentsiaalsus- ja julgeolekunormide järgimine, peab olema lisaks tuvastatud, et edastatud andmete konfidentsiaalsust ei oleks võimalik piisavalt tagada, kui nende dokumentide trükkimine usaldatakse hankemenetluse lõppedes muule ettevõtjale kui teenuseosutaja. Selles osas ei kujuta vajadus ette näha konfidentsiaalsuskohustus iseenesest takistust kasutada hankelepingu sõlmimiseks hankemenetlust. Lisaks saab andmete konfidentsiaalsuse tagada saladuse hoidmise kohustusega, ilma et oleks vaja rikkuda hankemenetlusi puudutavaid sätteid.

(vt punktid 82, 84, 88–90, 94–96 ja 111)