Kohtuasi T‑91/10

Lucchini SpA

versus

Euroopa Komisjon

„Konkurents — Keelatud kokkulepped — Betoonisarruste (varrastena või rullides) turg — ST artikli 65 rikkumise tuvastamise otsus pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist määruse (EÜ) nr 1/2003 alusel — Hindade ja maksetähtaegade kehtestamine — Tootmise või müügi piiramine või kontrollimine — Menetlusnormide rikkumine — Õiguslik alus — Kaitseõigused — Trahvid — Rikkumise raskus ja kestus — Kergendavad asjaolud — Seotud kohtuasjas tehtud tühistamisotsuse arvesse võtmine”

Kokkuvõte – Üldkohtu otsus (kaheksas koda), 9. detsember 2014

Vt otsuse tekst. (vt punktid 56–60, 66, 67 ja 69)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 61–65 ja 68)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 70–72)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 76–80 ja 102)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 105 ja 106)

Komisjoni pädevus akt vastu võtta hõlmab vältimatult ka akti muutmise pädevust. Seega võib komisjon muu hulgas otsusele lisada puuduvad lisad. Muutmisotsuste vastuvõtmise pädevuse kasutamisel tuleb järgida pädevuse kasutamist käsitlevaid sätteid ning selle kohta asutamislepingus ette nähtud vormi ja menetlust. (vt punkt 108)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 120–122, 161, 255 ja 256)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 120, 159 ja 160)

Ühenduse õiguskorra raames on institutsioonidel üksnes neile antud pädevus. Sel põhjusel on ühenduse õigusaktide preambulis märgitud õiguslik alus, mis annab asjaomasele institutsioonile volituse vastavas valdkonnas tegutsemiseks. Sobiva õigusliku aluse valik on konstitutsionaalse tähtsusega. Otsuse, milles komisjon pärast ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist tuvastab, et ettevõtja on rikkunud ST artikli 65 lõiget 1, ja määrab talle trahvi, õiguslik alus on rikkumise tuvastamise osas määruse nr 1/2003 artikli 7 lõige 1 ja trahvi määramise osas määruse nr 1/2003 artikli 23 lõige 2. (vt punktid 125 ja 129)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 130–146)

EÜ asutamislepingu eeskirjade kohaldamine valdkonnas, mida esialgu reguleeris ESTÜ asutamisleping, peab toimuma nii, et järgitaks põhimõtteid, mis käsitlevad õiguse kohaldamist ajas. Kuigi menetlusnorme kohaldatakse üldiselt kõikide menetluste suhtes, mis on nende normide jõustumise hetkel pooleli, tuleb materiaalõigusnorme õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtete järgimise tagamiseks tõlgendada selliselt, et neid kohaldatakse enne nende jõustumist tekkinud olukordade suhtes üksnes siis, kui nende sõnastusest, eesmärkidest või ülesehitusest ilmneb selgelt, et selline mõju tuleb neile omistada. Mis puudutab materiaalõigusnormide kohaldatavust õigusliku olukorra suhtes, mis kindlalt tekkis enne ESTÜ asutamislepingu kehtivuse lõppemist, siis nõuavad liidu õiguskorra järjepidevus ning õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte nõuded ESTÜ asutamislepingu kohaselt võetud materiaalõigusnormide kohaldamist asjaolude suhtes, mis kuuluvad nende kohaldamisalasse ratione materiae ja ratione temporis. Süütegude ja karistuste seaduses sätestatuse põhimõte ei tähenda, et materiaalõigusnorm, mille rikkumise eest karistus määratakse, peab olema jõus mitte ainult õigusvastase teo toimepanemise ajal, vaid ka karistuse määramise otsuse vastuvõtmise ajal. (vt punktid 147, 148 ja 150–153)

Kuna liidu akti tühistamine ei mõjuta ilmtingimata ettevalmistavaid akte, võib tühistatud akti asendamise menetlust üldjuhul jätkata täpselt sellest punktist, milles õigusvastasus tekkis. Seega võib asuda seisukohale, et Üldkohtu otsus, millega tühistati komisjoni otsus, milles tuvastati konkurentsieeskirjade rikkumine ja määrati trahvid, ei mõjuta vastuväiteteatise ja täiendava vastuväiteteatise õiguspärasust ning et komisjon võib põhjendatult jätkata menetlust täpselt sellest punktist, kus õigusvastasus tekkis. Järelikult ei ole hageja kaitseõigusi rikutud sellega, et komisjon ei saatnud talle uut vastuväiteatist või et temaga ei konsulteeritud komisjoni uue otsuse vastuvõtmiseks komisjoni valitud uue õigusliku aluse analüüsi ja koosmõjus kohaldamise teemal. (vt punktid 173, 175, 177 ja 181)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 186–193)

Kuigi ainuüksi asjaolu, et kahe eraldiseisva äriühingu aktsia- või osakapital kuulub samale isikule või samale perekonnale, ei ole iseenesest piisav, et tõendada, et need kaks äriühingut moodustavad ühe majandusüksuse, võib sellise majandusüksuse olemasolu tuleneda asjaolude kogumist. Nende asjaolude hulgas võib olla asjaolu, et teatavad isikud täitsid vastutavaid ülesandeid üheaegselt mõlemas äriühingus, eelkõige töötades juhtorganites juhtivatel ametikohtadel. Lisaks ei ole ST artiklit 65 rikkuva tegevuse süüks panemisel määrav see, et juriidiline isik toodab ise keelatud kokkuleppe esemeks olevat toodet. Viimaseks, käsundusleping, mida pikendati automaatselt ja mille kohaselt üks äriühing kohustus esitama tellimusi kooskõlas ja vastavalt teise äriühingu poolt klientide ja tarnijatega kehtestatud lepingutingimustele (mahud, hinnad ja maksetähtajad), võivad samuti tõendada majandusüksust nende kahe äriühingu vahel. (vt punktid 198–201, 220, 223–225, 227, 229, 230 ja 236)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 202–207)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 212 ja 213)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 239)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 239 ja 249–251)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 241–243)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 246–248, 261 ja 262)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 258)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 263–266)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 273)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 286)

Ettevõtja, kes osales konkurentsieeskirjade ühes ja mitmeosalises rikkumises oma tegevusega, mis vastab konkurentsivastase eesmärgiga kokkuleppe või kooskõlastatud tegevuse mõistele ST artikli 65 tähenduses ning mille eesmärk on aidata kaasa rikkumise kui terviku toimepanemisele, võib kogu rikkumises osalemise perioodi ulatuses olla vastutav ka sama rikkumise raames teiste ettevõtjate poolt toime pandud tegude eest, kui tuvastatakse, et kõnealune ettevõtja on teadlik teiste osalejate õigusvastastest tegudest või võib neid mõistlikult ette näha ja on valmis seda riski kandma. Asjaolu, et ettevõtja ei võtnud osa kõigist keelatud kokkuleppe moodustavatest tegudest või et tal oli väike roll nendes tegudes, milles ta osales, ei oma järelikult tähtsust rikkumise olemasolu tuvastamisel. Mis puudutab aga asjassepuutuva ettevõtja isikliku vastutuse hindamist, siis tuleb sellist asjaolu arvestada rikkumise raskusastme hindamisel ja vajaduse korral trahvisumma kindlaksmääramisel. (vt punktid 293, 294 ja 296)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 305)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 306)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 309)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 314)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 320)