ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 164/5

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 18. aprilli 2013. aasta otsus (Arbeidshof te Antwerpen — Belgia eelotsusetaotlus) — Edgard Mulders versus Rijksdienst voor Pensioenen

(Kohtuasi C-548/11) (1)

(Sotsiaalkindlustus - Määrus (EMÜ) 1408/71 - Artikli 1 punkt r - Mõiste „kindlustusperiood” - Artikkel 46 - Vanaduspensioni arvutamine - Arvessevõetavad kindlustusperioodid - Piirialatöötaja - Töövõimetusperioodid - Kahes liikmesriigis makstud sarnaste hüvitiste liitmine - Selle ajavahemiku kindlustusperioodina arvestamata jätmine - Elukoha tingimus - Siseriiklik liitmisevastane regulatsioon)

2013/C 164/07

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Arbeidshof te Antwerpen

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Edgard Mulders

Vastustaja apellatsioonimenetluses: Rijksdienst voor Pensioenen

Ese

Eelotsusetaotlus — Arbeidshof te Antwerpen — Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 35) artikli 1 punkti r ja artikli 46 tõlgendamine — Vanadus- ja toitjakaotuskindlustus — Hüvitise arvestamine — Arvessevõetavad kindlustusperioodid

Resolutsioon

Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, muudetud ja kaasajastatud nõukogu 2. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 118/97, artikli 1 punkti r ja artiklit 46 koosmõjus sama määruse artikli 13 lõike 2 punktiga a ning ELTL artiklitega 45 ja 48 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui ühes liikmesriigis pensioni arvutamisel ei käsita teise liikmesriigi õigusnormid töövõimetuse perioodi — mille jooksul maksti võõrtöötajale selle teises liikmesriigis ravikindlustushüvitist, millest peeti kinni pensionikindlustusmaksed — „kindlustusperioodina” viidatud sätete tähenduses, kuna puudutatud isik ei ole viimati nimetatud riigi alaline elanik ja/või sai sarnast hüvitist esimese liikmesriigi õiguse alusel, mida ei võinud selle ravikindlustushüvitisega liita.

(1) ELT C 25, 28.1.2012.
ET Euroopa Liidu Teataja C 164/2

Euroopa Kohtu (esimene koda) 18. aprilli 2013. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Systran SA, Systran Luxembourg SA

(Kohtuasi C-103/11 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - EÜ artikli 225 lõige 1, artikkel 235 ja artikli 288 teine lõik - Euroopa Ühenduse vastu esitatud lepinguvälise vastutuse hagi - Vaidluse lepinguvälise olemuse hindamine - Ühenduste kohtute pädevus)

2013/C 164/03

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: T. van Rijn, E. Montaguti ja J. Samnadda, keda abistasid advokaadid A. Berenboom ja M. Isgour)

Teised menetlusosalised: Systran SA, Systran Luxembourg SA (esindajad: advokaadid J.-P. Spitzer ja E. De Boissieu)

Ese

Apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 16. detsembri 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-19/07: Systran ja Systran Luxembourg vs. komisjon, mille ese on nõue hüvitada hagejatele väidetavalt esimeses kohtuastmes tekitatud kahju, mille põhjustasid komisjoni masintõlkesüsteemi hooldust ja keelelist täiustamist puudutava hanke tulemusena toime pandud rikkumised — Ekslik hindamine ja vastuolud vaidluse lepinguvälisuse küsimuses — Kaitseõiguste rikkumine — Tõendite käsitamise nõuete eiramine — Ilmselge hindamisviga, et rikkumine, mille komisjon on väidetavalt toime pannud, on piisavalt selge rikkumine — Põhjenduste puudumine

Resolutsioon

1. Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 16. detsembri 2010. aasta otsus kohtuasjas T-19/07: Systran ja Systran Luxembourg vs. komisjon.

2. Jätta Systran SA ja Systran Luxembourg SA hagi kohtuasjas T-19/07 rahuldamata.

3. Mõista Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Liidu Kohtus ja Euroopa Liidu Üldkohtus kantud kulud välja Systran SA-lt ja Systran Luxembourg SA-lt.

(1) ELT C 145, 14.5.2011.
ET Euroopa Liidu Teataja C 164/5

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 18. aprill 2013. aasta otsus (Tribunalul Sibiu Rumeenia eelotsusetaotlus) — Mariana Irimie versus Administrația Finanțelor Publice Sibiu, Administrația Fondului pentru Mediu

(Kohtuasi C-565/11) (1)

(Sellise maksu tagastamine, mille liikmesriik on sisse nõudnud vastuolus liidu õigusega - Siseriiklik kord, mis piirab kõnealuse liikmesriigi poolt tagastatavalt maksult tasumisele kuuluvat intressi - Intress, mida arvutatakse alates päevast, mis järgneb selle maksu tagastusnõude esitamise päevale - Vastuolu liidu õigusega - Tõhususe põhimõte)

2013/C 164/08

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul Sibiu

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Mariana Irimie

Kostja: Administrația Finanțelor Publice Sibiu, Administrația Fondului pentru Mediu

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunalul Sibiu — Võrdväärsuse, tõhususe ja proportsionaalsuse põhimõtete, EL lepingu artikli 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 tõlgendamine — Selliste siseriiklike õigusnormide lubatavus, mis piiravad kahjusummat, mille võib hüvitada eraõiguslikule isikule seoses sellega, et liikmesriik on rikkunud liidu õigust — Seadusega ette nähtud intressi maksmine seoses maksu tagastamisega

Resolutsioon

Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline siseriiklikus õiguses kehtiv kord, nagu on arutusel põhikohtuasjas, mis piirab liidu õigusega vastuolus sissenõutud maksu tagastamisel tasumisele kuuluvat intressi intressiga, mis kuulus tasumisele alates päevast, mis järgneb selle maksu tagastusnõude esitamise päevale.

(1) ELT C 25, 28.1.2012.
ET Euroopa Liidu Teataja C 164/3

Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. aprilli 2013. aasta otsus (Arbeidsrechtbank Antwerpen (Belgia) eelotsusetaotlus) — Anton Las versus PSA Antwerp NV

(Kohtuasi C-202/11) (1)

(Töötajate vaba liikumine - ELTL artikkel 45 - Äriühing, mis asub Belgia Kuningriigi hollandi keelepiirkonnas - Kohustus koostada töölepingud hollandi keeles - Piiriülest laadi tööleping - Piirang - Proportsionaalsuse puudumine)

2013/C 164/04

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Arbeidsrechtbank Antwerpen

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Anton Las

Kostja: PSA Antwerp NV

Ese

Eelotsusetaotlus — Arbeidsrechtbank Antwerpen — EÜ artikli 39 (nüüd ELTL artikkel 45) tõlgendamine — Belgia õigusnormid, mis kohustavad hollandikeelses piirkonnas asuvat ettevõtjat koostama kõik rahvusvahelist laadi töösuhtega seotud dokumendid hollandi keeles, vastasel juhul on tagajärjeks nimetatud dokumentide tühisus

Resolutsioon

ELTL artiklit 45 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus sellised liikmesriigi alamüksuse õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mis näevad ette kõikidele tööandjatele, kelle tegevuskoht on selle alamüksuse territooriumil, kohustuse koostada piiriülest laadi töölepingud üksnes selle alamüksuse ametlikus keeles, kuna vastasel juhul tunnistab kohus need töölepingud omal algatusel tühiseks.

(1) ELT C 219, 23.7.2011.
ET Euroopa Liidu Teataja C 164/3

Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. aprilli 2013. aasta otsus — Hispaania Kuningriik, Itaalia Vabariik versus Euroopa Liidu Nõukogu

(Liidetud kohtuasjad C-274/11 ja C-295/11) (1)

(Ühtne patent - Otsus, millega ELTL artikli 329 lõike 1 alusel antakse luba tõhustatud koostööks - Tühistamishagi, mis on esitatud pädevuse puudumise, võimu kuritarvitamise ja aluslepingute rikkumise tõttu - ELL artiklis 20 ja ELTL artiklites 326 ja 327 sätestatud tingimused - Jagatud pädevus - Viimase abinõuna vastuvõetud otsus - Liidu huvide kaitse)

2013/C 164/05

Kohtumenetluse keeled: hispaania ja itaalia

Pooled

Hagejad: Hispaania Kuningriik (esindaja: N. Díaz Abad), Itaalia Vabariik (esindaja: G. Palmieri, keda abistas avvocato dello Stato S. Fiorentino)

Hispaania Kuningriigi toetuseks menetlusse astuja: Itaalia Vabariik (esindaja: G. Palmieri, keda abistas avvocato dello Stato S. Fiorentino)

Itaalia Vabariigi toetuseks menetlusse astuja: Hispaania Kuningriik (esindaja: N. Díaz Abad)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: T. Middleton, F. Florindo Gijón ja A. Lo Monaco, ning hiljem T. Middleton, F. Florindo Gijón, M. Balta ja K. Pellinghelli)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Belgia Kuningriik (esindajad: C. Pochet, J-C. Halleux ja T. Materne), Tšehhi Vabariik (esindajad: M. Smolek, D. Hadroušek ja J. Vláčil), Saksamaa Liitvabariik (esindajad: T. Henze ja J. Kemper), Iirimaa (esindaja: D. O’Hagan, keda abistas N. J. Travers, BL), Prantsuse Vabariik (esindajad: E. Belliard, G. de Bergues ja A. Adam), Ungari (esindajad: M. Z. Fehér ja K. Molnár), Madalmaade Kuningriik (esindajad: C. Wissels ja M. de Ree), Poola Vabariik (esindajad: B. Majczyna, E. Gromnicka ja M. Laszuk), Rootsi Kuningriik (esindajad: A. Falk ja C. Meyer-Seitz), Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindaja: L. Seeboruth, keda abistas barrister T. Mitcheson), Euroopa Parlament (esindajad: I. Díez Parra, G. Ricci ja M. Dean), Euroopa Komisjon (esindajad: I. Martínez del Peral, T. van Rijn, B. Smulders, F. Bulst ja L. Prete)

Ese

Nõue tühistada nõukogu 10. märtsi 2011. aasta otsus 2011/167/EL, millega antakse luba tõhustatud koostööks ühtse katendikaitse loomise valdkonnas (ELT L 76, lk 53) — Võimu kuritarvitamine — Liidu õiguskaitsesüsteemi eiramine

Resolutsioon

1. Jätta hagid rahuldamata.

2. Jätta Hispaania Kuningriigi kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogul kohtuasjas C-274/11 tekkinud kohtukulud.

3. Jätta Itaalia Vabariigi kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogul kohtuasjas C-295/11 tekkinud kohtukulud.

4. Jätta Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Iirimaa, Prantsuse Vabariigi, Läti Vabariigi, Ungari, Madalmaade Kuningriigi, Poola Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud nende endi kanda.

(1) ELT C 219, 23.7.2011.

ELT C 232, 6.8.2011.
ET Euroopa Liidu Teataja C 141/4

Euroopa Kohtu (kümnes koda) 14. märtsi 2013. aasta otsus — Viega GmbH & Co. KG versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-276/11 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Konkurents - Kartell - Vasest ja vasesulamist toruliitmike sektor - Keevis- ja pressliitmikud - Tõendite kogumine ja hindamine - Õigus olla kohtus ära kuulatud - Põhjendamiskohustus - Proportsionaalsuse põhimõte)

2013/C 141/06

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Viega GmbH & Co. KG (esindajad: Rechtsanwalt J. Burrichter, Rechtsanwalt T. Mäger ja Rechtsanwalt M. Röhrig)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon (esindajad: V. Bottka, R. Sauer ja Rechtsanwalt A. Böhlke)

Ese

Apellatsioonkaebus, mis on esitatud Üldkohtu (kaheksas koda) 24. märtsi 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-375/06: Viega GmbH & Co. KG vs. komisjon, millega Üldkohus jättis rahuldamata apellandi hagiavalduse tühistada komisjoni 20. septembri 2006. aasta otsus K(2006) 4180 lõplik EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluses, mis puudutas kartellikokkulepet vasest ja vasesulamist toruliitmike sektoris, või teise võimalusena vähendada apellandile määratud trahvi summat — Õiguse olla kohtus ära kuulatud, proportsionaalsuse põhimõtte ja põhjendamiskohustuse rikkumine — Uurimismenetluse põhimõtete rikkumine — EÜ artikli 81 lõike 1 ning nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205) artikli 23 lõike 1 rikkumine

Resolutsioon

1. Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

2. Mõista kohtukulud välja Viega GmbH & Co. KG-lt.

(1) ELT C 238, 13.8.2011.
ET Euroopa Liidu Teataja C 141/3

Euroopa Kohtu (esimene koda) 14. märtsi 2013. aasta otsus (Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (Ungari) eelotsusetaotlus) — Allianz Hungária Biztosító Zrt., Generali-Providencia Biztosító Zrt., Gépjármű Márkakereskedők Országos Szövetsége, Magyar Peugeot Márkakereskedők Biztosítási Alkusz Kft., Paragon-Alkusz Zrt., Magyar Opelkereskedők Bróker Kft. õigusjärglane versus Gazdasági Versenyhivatal

(Kohtuasi C-32/11) (1)

(Konkurents - ELTL artikli 101 lõige 1 - Analoogse siseriikliku õigusnormi kohaldamine - Euroopa Kohtu pädevus - Autoremondi tunnitasu puudutavad kahepoolsed kokkulepped kindlustusettevõtja ja autoremonditöökodade vahel - Tasu, mida suurendatakse sõltuvalt vahendajana tegutseva autoremonditöökoja poolt kindlustusettevõtja jaoks sõlmitud kindlustuslepingute arvust - Mõiste „kokkulepe, mille eesmärk on piirata konkurentsi”)

2013/C 141/03

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Allianz Hungária Biztosító Zrt., Generali-Providencia Biztosító Zrt., Gépjármű Márkakereskedők Országos Szövetsége, Magyar Peugeot Márkakereskedők Biztosítási Alkusz Kft., Paragon-Alkusz Zrt., Magyar Opelkereskedők Bróker Kft. õigusjärglane

Kostja: Gazdasági Versenyhivatal

Ese

Eelotsusetaotlus — Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága — ELTL artikli 101 lõike 1 tõlgendamine — Kahepoolseid kokkulepped, mis on sõlmitud kindlustusettevõtja ja üksikute autoremonditöökodade vahel ning mille kohaselt sõltub kindlusettevõtja poolt autoremonditöökojale tasutav töötunnihind kindlustusettevõtjaga remonditöökoja vahendusel, kes tegutseb asjaomase kindlustusettevõtja vahendajana, sõlmitud kindlustuslepingute arvust ja protsendist — Siseriiklikud õigusnormid, mis kasutavad liidu õiguses kasutatava mõistega analoogilist mõistet — Mõiste „kokkulepped, mille eesmärk on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi”

Resolutsioon

ELTL artikli 101 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kokkulepet, millega liikluskindlustust pakkuv kindlustusettevõtja lepib kahepoolselt kas automüüjaga, kes tegutseb autoremonditöökojana, või viimaseid esindava ühendusega kokku kindlustusettevõtja makstavas tunnitasus viimase kindlustatud sõidukite remondi eest, nähes ette, et selle tasu suurus sõltub muu hulgas nende kindlustuslepingute arvust ja suhtest, mida automüüja turustas kõnealuse ettevõtja vahendajana, võib lugeda selle sätte tähenduses „eesmärgipõhiseks” konkurentsipiiranguks, kui nende kokkulepete sisu ja eesmärgi ning neid ümbritseva majandusliku ja õigusliku konteksti individuaalse ja konkreetse uurimise tulemusel ilmneb, et juba olemuse poolest kahjustavad need kokkulepped tavapärase konkurentsi nõuetekohast toimimist ühel kahest asjaomasest turust.

(1) ELT C 145, 14.5.2011.
1.

Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 15 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et füüsilist isikut, kellel on äriühinguga tihedad kutsealased sidemed, milleks on näiteks äriühingu juhtimine või selles enamusosaluse omamine, ei saa pidada tarbijaks selle sätte tähenduses, kui ta on andnud käenduse lihtvekslile, mis on välja antud sellele äriühingule krediidilepingust tulenevate kohustuste tagamiseks. Seetõttu ei ole kõnealune säte kohaldatav selle kindlaksmääramisel, milline kohus on pädev lahendama nõude, milles lihtveksli omanik, kelle asukoht on liikmesriigis, tugineb teises liikmesriigis elava vekslikäendaja vastu õigustele, mis tulenevad lihtvekslist, mis allkirjastati blankovekslina ja mida veksli omanik hiljem täiendas.
ET Euroopa Liidu Teataja C 141/7

Euroopa Kohtu (teine koda) 14. märtsi 2013. aasta otsus (Augstākās tiesas Senāts’i eelotsusetaotlus — Läti) — Valsts ieņēmumu dienests versus Ablessio SIA

(Kohtuasi C-527/11) (1)

(Käibemaks - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artiklid 213, 214 ja 273 - Käibemaksukohustuslaste registreerimine - Käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri andmisest keeldumine põhjendusel, et maksukohustuslasel puuduvad deklareeritud majandustegevuseks vajalikud majanduslikud, tehnilised ja rahalised vahendid - Õiguspärasus - Maksupettuste vastane võitlus - Proportsionaalsuse põhimõte)

2013/C 141/10

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Augstākās tiesas Senāts

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Valsts ieņēmumu dienests

Vastustaja: Ablessio SIA

Ese

Eelotsusetaotlus — Augstākās tiesas Senāts — Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1), artikli 214 tõlgendamine koostoimes sama direktiivi artikliga 273 — Siseriiklikud õigusnormid, mis näevad ette võimaluse keelduda käibemaksukohustuslaste registreerimisest juhul, kui maksukohustuslane ei esita teavet või esitab eksitavat teavet oma majandusliku, tehnilise ja rahalise võime kohta deklareeritud majandustegevust ellu viia — Käibemaksukohustuslasena registreerimisest keeldumine põhjendusel, et maksukohustuslane ei ole võimeline deklareeritud majandustegevust ellu viima.

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikleid 213, 214 ja 273 tuleb tõlgendada nii, et need ei luba liikmesriigi maksuametil keelduda äriühingule käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit andmast vaid sel põhjusel, et ameti arvates puuduvad tal deklareeritud majandustegevuseks vajalikud majanduslikud, tehnilised ja rahalised vahendid ning et äriühingu osanik on selle numbri juba mitu korda saanud äriühingute jaoks, mis ei ole kunagi teostanud reaalset majandustegevust ja mille osalus on võõrandatud varsti pärast numbri saamist, ilma et maksuamet oleks objektiivseid asjaolusid arvestades kindlaks teinud arvestatava teabe olemasolu, mis võimaldab kahtlustada, et antud käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit hakatakse kuritarvitama. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on hinnata, kas maksuamet esitas arvestatavat teavet pettuseohu kohta põhikohtuasjas.

(1) ELT C 6, 7.1.2012.
2.

Direktiivi 93/13 artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii: — mõistet „oluline tasakaalustamatus”, mis kahjustab tarbijat, tuleb pooltevahelise vastava kokkuleppe puudumisel hinnata arvestades kohaldamisele kuuluvate siseriikliku õiguse sätete analüüsi, selleks et kontrollida, kas ning mil moel seab leping tarbija ebasoodsamasse olukorda võrreldes sellega, mis on ette nähtud kehtivas siseriiklikus õiguses. Samuti on selleks vajalik uurida tarbija õiguslikku olukorda, pidades seejuures silmas neid vahendeid, mis tal on siseriikliku õiguse alusel ebaõiglaste tingimuste kasutamise lõpetamiseks; — selleks et teada saada, millal tuleneb tasakaalustamatus „vastuolust heausksuse tingimusega”, tuleb kontrollida, kas kaupleja, kes kohtleb tarbijat ausalt ja õiglaselt, võis mõistlikult oodata et tarbija nõustub sellise tingimusega eraldi kokku leppides. Direktiivi artikli 3 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et lisa, millele see säte viitab, sisaldab üksnes soovituslikku ja mitteammendavat loetelu tingimustest, mida võib pidada ebaõiglasteks.
1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) artikleid 12 ja 13 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus, kui liikmesriik kehtestab raadiosageduste kasutamise õigusi omavatele mobiilsideoperaatoritele ühekordse tasu, mis kuulub tasumisele nii raadiosageduste uute kasutusõiguste omandamisel kui ka nende õiguste uuendamise korral ning mis lisandub sageduste kasutusse andmise aastatasule — mille eesmärk on soodustada ressursside optimaalset kasutamist — ning ka loahalduse kulusid katvale tasule, tingimusel et nende tasudega püütakse tõepoolest tagada ressursi, mida endast kujutavad need raadiosagedused, optimaalne kasutamine, et need tasud on objektiivselt põhjendatud, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed võrreldes nende kavandatud eesmärgiga, ja et nende puhul on arvesse võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärke, kusjuures selle kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne. Samadel tingimustel võib ühekordse tasu raadiosageduste kasutamise õiguste eest kindlaksmääramist kas varem kehtinud ühekordse tasu tegevusloa eest alusel, mis arvutati sageduste arvu ja kuude arvu alusel, mille puhul sageduste kasutamise õigused kehtisid, või enampakkumisel väljakujunenud summade alusel pidada sobivaks meetodiks, et määrata kindlaks raadiosageduste väärtus.
3.

Määruse nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav kostjate suhtes, kelle alaline elukoht ei ole mõne liikmesriigi territooriumil, kui neid on kaevatud kohtusse menetluses, mis on algatatud mitme kostja suhtes, kelle hulgas on ka isikuid, kelle alaline elukoht on liidus.
ET Euroopa Liidu Teataja C 156/4

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 11. aprilli 2013. aasta otsus (Supreme Court’i (Iirimaa) eelotsusetaotlus) — Peter Sweetman jt versus An Bord Pleanala

(Kohtuasi C-258/11) (1)

(Keskkond - Direktiiv 92/43/EMÜ - Artikkel 6 - Looduslike elupaikade kaitse - Erikaitsealad - Kaitseala suhtes avalduvate kava või projekti tagajärgede hindamine - Kriteeriumid, mida kasutatakse hindamaks tõenäosust, et selline kava või projekt avaldab asjaomase ala terviklikkusele negatiivset mõju - Lough Corribi ala - N6 Galway linna ringtee projekt)

2013/C 156/06

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Supreme Court

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Peter Sweetman, Ireland, Attorney General, Minister for the Environment, Heritage and Local Government

Kostja: An Bord Pleanala

Ese

Eelotsusetaotlus — Supreme Court, Ireland — Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, lk 7; ELT eriväljaanne 15/02, lk 102) artikli 6 lõigete 3 ja 4 tõlgendamine — Kaitseala suhtes avalduvate kava või projekti tagajärgede hindamine — Kriteeriumid, mida kasutatakse hindamaks tõenäosust, et selline kava või projekt avaldab asjaomase ala terviklikkusele negatiivset mõju — Ettevaatuspõhimõtte kohaldamise tagajärjed — Sellise tee ehitamine, mis läbib ala, mille kohta on tehtud erikaitsealaks klassifitseerimise ettepanek

Resolutsioon

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta artikli 6 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et kava või projekt, mis ei ole otseselt seotud ala kaitsekorraldusega või ei ole selleks otseselt vajalik, avaldab asjaomase ala terviklikkusele negatiivset mõju, kui see võib takistada asjaomase ala selliste olemuslike tunnuste püsivat säilimist, mis on seotud teatud esmatähtsa loodusliku elupaigatüübi esinemisega, mille kaitse eesmärk õigustas selle ala kandmist ühenduse tähtsusega alade loetellu direktiivi tähenduses. Sellist hinnangut andes tuleb kohaldada ettevaatuspõhimõtet.

(1) ELT C 226, 30.7.2011.
ET Euroopa Liidu Teataja C 156/11

Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 11. aprilli 2013. aasta otsus — Mindo Srl versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-652/11 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Konkurents - Keelatud kokkulepe - Toortubaka ostu ja esmase töötlemise turg Itaalias - Trahvi maksmine solidaarvõlgniku poolt - Põhjendatud huvi - Tõendamiskoormis)

2013/C 156/17

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Mindo Srl (esindajad: avvocato G. Mastrantonio, avvocato C. Osti ja avvocato A. Prastaro,)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon (esindajad: N. Khan ja L. Malferrari, keda abistasid avvocato F. Ruggeri Laderchi ja avvocato R. Nazzini)

Ese

Apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 5. oktoobri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-19/06: Mindo vs. komisjon, milles Üldkohus tuvastas, et on ära langenud vajadus lahendada nõue tühistada osaliselt komisjoni 20. oktoobri 2005. aasta otsus nr K(2005) 4012 (lõplik), EÜ asutamislepingu artikli 81 kohase menetluse kohta (Juhtum COMP/C.38.281/B.2 — Toortubakas–Itaalia), mis puudutas keelatud kokkulepet, millega määrati kindlaks hinnad, mida maksti tootjatele ja muudele vahendajatele ning jagati tarneallikaid Itaalia toortubaka turul, ning nõue tühistada hagejale määratud trahv või seda vähendada — Hageja, kelle suhtes on käimas pankrotimenetlus — Põhjendatud huvi äralangemine

Resolutsioon

1. Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 5. oktoobri 2011. aasta otsus kohtuasjas T-19/06: Mindo vs. komisjon.

2. Suunata kohtuasi tagasi Euroopa Liidu Üldkohtusse.

3. Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

(1) ELT C 49, 18.2.2012.