ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :99 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(esimene ko da)
14. september 2010
Kohtuasi F-79/09
AE
versus
Euroopa Komisjon
Avalik teenistus — Ametnikud — Sotsiaalkindlustus — Õnnetus- ja ku tsehaiguskindlustus — 
Personalieeskirjade artikkel 73 — Keeldumine tunnistamast haigust kutsehaiguseks — Ülitundlikkus 
elektromagnetväljade suhtes
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega AE palub tühistada ko misjoni 
15. detsembri 2008 . aasta o tsuse, m illega ko misjon kee ldus tunnistamast tema 
tervisehäiret ku tsehaiguseks, ja ko misjoni otsuse, millega lükati kõn ealuse otsuse pe ale 
esitatud ka ebus tagasi, ning m õista ko misjonilt välja 12 000  euro suurune hüvitis 
mittevaralise kahju ee st, mida A E enda v äitel kandis.
Otsus: Mõista ko misjonilt välja 2000 eurot. Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. Jätta ko misjoni 
kohtukulud tema enda ka nda ja mõista temalt välja üks n eljandik hageja ko htukuludest. 
Jätta ko lm neljandikku h ageja ko htukuludest tema enda ka nda.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Sotsiaalkindlustus — Õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustus — Arstlik kom isjon — 
Arstide m ääramine
(Personalieeskirjad, artikkel 73; ühiseeskirjad õ nnetusjuhtumi- ja k utsehaiguskindlustuse ko hta, 
artikkel 22)
2. Ametnikud — Sotsiaalkindlustus — Õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustus — Arstlik ekspertiis — 
Arstliku kom isjoni ühe liikme keeldumine aruannet allkirjastamast
(Personalieeskirjad, artikkel 73)
3. Ametnikud — Sotsiaalkindlustus — Õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustus — Arstlik ekspertiis — 
Arstliku kom isjoni kaalutlusõigus
(Personalieeskirjad, artikkel 73; ühiseeskirjad õ nnetusjuhtumi- ja k utsehaiguskindlustuse ko hta, 
artikkel 23)
4. Ametnikud — Sotsiaalkindlustus — Õnnetusjuhtumi- j a k utsehaiguskindlustus — 
Haiguse m ääratlemine kutsehaigusena
(Personalieeskirjad, artikkel 73; ühiseeskirjad õ nnetusjuhtumi- ja k utsehaiguskindlustuse ko hta, 
artikkel 3)
2 ECLI:EU:F:2010 :99KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-79/09
AEVS. KOMISJON
5. Ametnikud — Sotsiaalkindlustus — Õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustus — Kutsehaigus — 
Mõiste
(Personalieeskirjad, artikkel 73; ühiseeskirjad õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse ko hta, artikli 3 
lõige 2)
6. Liidu õigus — Põhimõtted — Mõistliku aja nõude järgimine — Rikkumine haldusmenetluses — Mõju
(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõige 1)
7. Liidu õ igus — Põhimõtted — Mõistliku a ja n õude j ärgimine — Haldusmenetlus — 
Hindamiskriteeriumid
1. Ühiseeskirjades liidu ametnike õnn etusjuhtumi- ja ku tsehaiguskindlustuse ko hta ei ole ke htestatud 
ühtegi erinõuet arstliku ko misjoni liikme te spetsialiseerumise osas ning nendega on n ii ametnikule ku i 
ka ad ministratsioonile jäetud oma arsti valikul täielik vabadus. Uute, 1. jaanuaril 2006 . aastal jõustunud 
kindlustuseeskirjade ar tiklis 22 on t õesti ette nähtud, et ko lmandal arstil pe avad o lema „erialased 
teadmised ke havigastuste hindamise ja ravimise alal”. See säte reguleerib siiski üksnes ko lmanda ar sti 
määramist ega piira s eega ku idagi asjaomase ametniku õ igust määrata täiesti vabalt arst, ke da t a 
usaldab, ega administratsiooni vabadust teda ar stlikus komisjonis esindava arsti valikul.
Kindlustuseeskirjades ei ole ka e tte nähtud õigust arstlikusse ko misjoni määratud arste taandada , kuna 
ametniku õ igused on kai tstud sellega, et ko misjonis on a metniku u saldusarst ja selle ar stiga 
kooskõlastatult määratud arst.
(vt punktid 51 ja 54)
Viited:
Euroopa Kohus: 14. juuli 1981 , kohtuasi 186/80: Suss vs. komisjon (EKL 1981 , lk 2041 , punktid 9–11).
2. Asjaolu, et arstliku ko misjoni üks liikme test kee ldus seda a llkirjastamast, ei tingi aruande vormiviga, 
kui on t uvastatud, et selle allkirjastamata jätnud liikme l oli võimalus esitada o ma arvamus teisele kahele 
liikme le.
(vt punkt 56)
Viited:
Üldkohus: 21. juuni 1990 , kohtuasi T-31/89: Sabbatucci vs. parlament (EKL 1990 , lk II-265, kokkuvõte, punkt 2); 
27. veebruar 2003 , ko htuasi T-20/00 OP: komisjon v s. Camacho-Fernandes (EKL A T 2003 , lk I-A-75 j a II-405, 
punktid 47 ja 48).
3. Arstlikul komisjonil lasuv, liidu ametnike õnn etusjuhtumi- ja ku tsehaiguskindlustuse ühiseeskirjade 
artiklis 23 e tte nähtud ülesanne anda me ditsiinilistele kü simustele objektiivne ja sõltumatu hinnang 
eeldab esiteks, et arstliku ko misjoni käsutuses oleksid kõ ik andmed, mida t al võib vaja minna, ja teiseks 
seda, et tal oleks täielik hindamisvabadus. Arstliku ko misjoni antud ar stlikke h innanguid ku i selliseid 
tuleb pidada l õplikeks, ku i need on a ntud nõ uetekohaselt. K ohtul on ü ksnes pädevus kon trollida 
esiteks, ka s m ainitud ko misjon m oodustati ja tegutses nõ uetekohaselt, ja teiseks, ka s ko misjoni 
arvamus on nõ uetekohane, ja ee lkõige, kas see s isaldab selle aluseks o lnud kaa lutluste hindamist 
võimaldavaid p õhjendusi ning ka s me ditsiiniliste leidude ja nende põhjal tehtud järelduste vahel on 
mõistetav seos. Kui arstlikul komisjonil on p alutud vastata kee rukatele me ditsiinilistele kü simustele, 
mis puudutavad ra skesti kindlakstehtavat dia gnoosi või põhjuslikku s eost asjaomase isiku v aevuste ja 
ühenduse institutsioonis toimunud ku tsetegevuse vahel, pe ab ar stlik ko misjon o ma ar vamuses
ECLI:EU:F:2010 :99 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-79/09
AEVS. KOMISJON
 märkima ära ee lkõige need toimiku a sjaolud, millest ta lähtub, ning ku i ta ka ldub märgatavalt kõrvale 
mõnest varasemast asjakohasest ja asjaomase isiku s uhtes soodsamast ar stlikust hinnangust, 
täpsustama kõ rvalekaldumise põhjused.
(vt punktid 64 ja 65)
Viited:
Üldkohus: 15. detsember 1999 , ko htuasi T-300/97: Latino v s. ko misjon ( EKL AT 1999 , lk I-A-259 j a II-1263 , 
punktid 41 ja 78); 15. detsember 1999 , kohtuasi T-27/98: Nardone vs. komisjon (EKL AT 1999 , lk I-A-267 j a II-1293 , 
punktid 30, 68 j a 87); 26. veebruar 2003 , kohtuasi T-145/01: Latino v s. komisjon (EKL AT 2003 , lk I-A-59 ja II-337, 
punkt 47).
Avaliku T eenistuse Kohus: 28. juuni 2006 , ko htuasi F-39/05: Beau vs. ko misjon ( EKL A T 2006 , lk I-A-1-51 
ja II-A-1-175, punkt 35).
4. Liidu ametnike õnn etusjuhtumi- ja ku tsehaiguskindlustuse ühiseeskirjade artikli 3 lõikes 2 on e tte 
nähtud, et ko misjoni soovitusele 90/326 lisatud Euroopa ku tsehaiguste nimekirjas loetlemata haiguse 
puhul tuleb asjaomasel ametnikul piisaval määral tõendada , et tema vaevused on t ekkinud liidu 
institutsioonides ülesannete täitmise käi gus või sellega seoses. Seetõttu, kui esineb ka htlusi vaevuste 
sellise põhjuse osas, on p ädeval asutusel õigus kee lduda t unnistamast haigust ku tsehaiguseks, 
arvestades et ükski no rm ega põhimõte ei näe ette, et kahtlust tuleb tõlgendada a metniku ka suks.
(vt punkt 82)
Viited:
Euroopa Kohus: 11. veebruar 2004 , kohtuasi C-180/03 P: Latino v s. komisjon (EKL 2004 , lk I-1587 , punktid 36–39).
5. Niisugustel kee rukatel juhtudel, m il ametniku h aigusel on m itu p õhjust, m illest m õned on 
kutsealased, teised ku tsevälised, mõned füüsilised, teised psüühilised ja mis on kõ ik selle tekkimisele 
kaasa aida nud, tuleb arstlikul komisjonil kindlaks teha, kas liidu institutsioonide teenistuses ülesannete 
täitmisel on o tsene seos ametniku h aigusega, näiteks haiguse vallandanud tegurina. Niisugustel juhtudel 
ei ole haiguse määratlemiseks ku tsehaigusena nõ utud, et selle ainus, põhiline, ülekaalukas või valdav 
põhjus peituks selles ülesannete täitmises.
(vt punkt 83)
Viited:
Üldkohus: 9. juuli 1997 , kohtuasi T-4/96: S v s. Euroopa Kohus (EKL 1997 , lk II-1125 , punktid 79 ja 80).
6. Haldusmenetluste läbiviimisel m õistliku a ja järgimise ko hustus ku jutab e ndast liidu õ iguse 
üldpõhimõtet, m ille tagamine on l iidu ko htu ülesanne ja m ida on o sana õigusest heale haldusele 
korratud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõikes 1.
Mõistliku a ja põhimõtte rikkumine ei õigusta siiski üldiselt haldusmenetluse tulemusel tehtud otsuse 
tühistamist. Nimelt ainult siis, kui ülemäära p ikk a eg võib mõjutada h aldusmenetluse tulemusel vastu 
võetud otsuse sisu ennast, m õjutab m õistliku a ja põhimõtte eiramine haldusmenetluse ke htivust. 
Haiguse ku tsehaiguseks t unnistamise taotluse läbivaatamise võimalik ü lemäära p ikk a eg ei saa 
põhimõtteliselt mõjutada ar stliku ko misjoni arvamuse ega institutsiooni lõpliku o tsuse sisu. Nimelt ei 
saa selline aeg muuta arstliku ko misjoni hinnangut selle ko hta, kas haigus on ku tsehaigus, välja arvatud 
erandjuhtudel. Kui Avaliku T eenistuse Kohus tühistaks ar stliku ko misjoni hinnangu põhjal tehtud 
otsuse, oleks selle põhiline praktiline tagajärg vastupidi s ee, et ta pikendaks vee lgi me netlust põhjusel, 
et see on ke stnud juba liiga kaua.
4 ECLI:EU:F:2010 :99KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-79/09
AEVS. KOMISJON
Liidu ko htul on s ellegipoolest võimalik – t ingimusel, et pooled on s aanud esitada s elle lahenduse ko hta 
oma märkused – m õista omal algatusel administratsioonilt välja hüvitis mõistliku a ja ületamise ee st, 
kuna selline hüvitis on a metniku jaoks parim ka hju hüvitamise viis.
(vt punktid 99–101 j a 104)
Viited:
Euroopa Kohus: 13. detsember 2000 , kohtuasi C-39/00 P: SGA vs. komisjon ( EKL 2000 , lk I-11201 , punkt 44); 
17. detsember 2009 , kohtuasi C-197/09 R X-II: M v s. Euroopa Ravimiamet (EKL 2009 , lk I-12033 , punkt 41).
Üldkohus: 13. jaanuar 2004 , kohtuasi T-67/01: JCB Service vs. komisjon ( EKL 2004 , lk II-49, punktid 36 ja 40, ning 
seal viidatud ko htupraktika); 11. aprill 2006 , kohtuasi T-394/03: Angeletti vs. komisjon ( EKL AT 2006 ), lk I-A-2-95 
ja II-A-2-441, punktid 162–167).
Üldkohus: 12. mai 2010 , kohtuasi T-491/08 P: Bui Van vs. komisjon (punkt 88).
Avaliku T eenistuse Kohus: 21. oktoober 2009 , ko htuasi F-33/08: V v s. ko misjon ( EKL A T 2009 , lk I-A-1-403 
ja II-A-1-2159 , p unkt 211, m ille pe ale on e sitatud a pellatsioonkaebus E uroopa L iidu Ü ldkohtusse, 
kohtuasi T-510/99 P).
7. Haldusmenetluse pikkuse m õistlikkust tuleb hinnata iga asja asjaolusid ar vestades ning võttes 
eelkõige arvesse asja tausta, institutsiooni poolt läbitud erinevaid me netlusstaadiume, poolte käi tumist 
menetluse jooksul, asja kee rukust ning selle olulisust erinevate asjaomaste poolte jaoks.
(vt punkt 105)
Viited:
Euroopa Kohus: 17. detsember 1998 , ko htuasi C-185/95 P: Baustahlgewebe vs. ko misjon ( EKL 1998 , lk I-8417 , 
punkt 29); 16. juuli 2009 , ko htuasi C-385/07 P: Der Grüne Punkt - Duales System D eutschland vs. ko misjon 
(EKL 2009 , lk I-6155 , punktid 182–188).
Üldkohus: 22. oktoober 1997 , liidetud ko htuasjad T-213/95 j a T-18/96: SCK j a FNK vs. ko misjon ( EKL 1997 , 
lk II-1739 , punkt 55).