ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :9 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(esimene ko da)
23. veebruar 2010
Kohtuasi F-7/09
Marie-Hélène Faria
versus
Siseturu Üh tlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)
Avalik teenistus — Ametnikud — Hindamine — Hindamisaruanne — 2006 /2007 . aasta hindamine — 
Hindamisaruande tühistamise nõ ue — Ilmne hindamisviga — Mittevaralise kahju hüvitamine
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, milles M .-H. Faria p alub sisuliselt 
esiteks tühistada pe rioodi 1. oktoober 2006 ku ni 30. september 2007 ko hta koo statud 
hindamisaruanne ning teiseks m õista Siseturu Ü htlustamise A metilt talle väidetavalt 
tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks välja kahjuhüvitis summas 100 000  eurot.
Otsus: Tühistada h ageja hindamisaruanne, mille koo stas Siseturu Ühtlustamise Amet perioodiks 
1. oktoober 2006 ku ni 30. september 2007 . Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. Jätta 
Siseturu Ühtlustamise Ameti kohtukulud tema enda ka nda ja mõista temalt välja ko lm 
neljandikku h ageja ko htukuludest. Jätta üks n eljandik hageja ko htukuludest tema enda 
kanda.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Hindamine — Hindamisaruanne
(Personalieeskirjad, artikkel 43)
2. Ametnikud — Hindamine — Hindamisaruanne — Ilmne hindamisviga
(Personalieeskirjad, artikkel 43)
3. Ametnikud — Hindamine — Hindamisaruanne — Kahele erinevale ametikohale pühendatud tööaeg
(Personalieeskirjad, artikkel 43)
4. Ametnikud — Hindamine — Hindamisaruanne — Ametniku tulemuslikkuse hindamine
(Personalieeskirjad, artikkel 43)
5. Ametnikud — Hindamine — Hindamisaruanne — Üldiste hinnangute ees märk
(Personalieeskirjad, artikkel 43)
6. Ametnikud — Hindamine — Hindamisaruanne — Ilmne hindamisviga
(Personalieeskirjad, artikkel 43)
2 ECLI:EU:F:2010 :9KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-7/09
FARIAVS.SISETURU Ü HTLUSTAMISEAMET
7. Ametnikud — Hagi — Kahju hüvitamise n õue — Vaidlustatud õigusvastase a kti tühistamine — 
Mittevaralise kahju adekvaatne hüvitamine
(Personalieeskirjad, artikkel 91)
1. Avaliku T eenistuse Kohus ei või asendada h innatava ametniku h indamise ee st vastutava isiku 
hinnangut enda o maga, ku na liidu institutsioonidel on o ma ametnike t öö h indamiseks u latuslik 
kaalutlusõigus. Seega e i ole ko htu ü lesanne kon trollida, välja ar vatud f aktivigade, ilmsete 
hindamisvigade v õi v õimu ku ritarvitamise ko rral, a metniku p rofessionaalsetele v õimetele 
hindamisaruandes antud hinnangu põhjendatust, ku i see s isaldab ko mpleksseid v äärtushinnanguid, 
mida n ende olemuse tõttu ei saa objektiivselt kon trollida.
(vt punkt 44)
Viited:
Euroopa Kohus: 1. juuni 1983 , liidetud ko htuasjad 36/81, 37/81 ja 218/81: Seton v s. komisjon ( EKL 1983 , lk 1789 , 
punkt 23).
Esimese Astme K ohus: 24. jaanuar 1991 , kohtuasi T-63/89: Latham v s. komisjon ( EKL 1991 , lk II-19, punkt 19); 
26. oktoober 1994 , kohtuasi T-18/93: Marcato vs. komisjon ( EKL AT 1994 , lk I-A-215 j a II-681, punkt 45); 20. mai 
2003 , kohtuasi T-179/02: Pflugradt vs. EKP (EKL A T 2003 , lk I-A-149 j a II-733, punkt 46); 25. oktoober 2005 , 
kohtuasi T-96/04: Cwik vs. komisjon ( EKL A T 2005 , lk I-A-343 j a II-1523 , punkt 41); 13. juuli 2006 , kohtuasi 
T-285/04: Andrieu vs. komisjon (EKL AT 2006 , lk I-A-2-161 j a II-A-2-775, punkt 99).
2. Et teha kindlaks h indamisaruande koo stamisel tehtud ilmse hindamisvea olemasolu, võib Siseturu 
Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) ametnik tugineda a sjaomase aruande 
erinevate ve rsioonide võrdlusele, kui need on l õplikud, st ku i hindaja ja aruande kinnitaja on n eed 
allkirjastanud ja ku i need m oodustavad o sa me netlusest, st hindamisaruande koo stamisest, m is on 
ühtlustamisameti kehtestatud pe rsonalieeskirjade artikli 43 ü ldiste rakendussätetega ette nähtud ning 
mis tulevad ko haldamisele juhul, kui asjaomane isik ei nõustu hindamisaruande erinevate versioonide 
sisuga.
(vt punkt 45)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 6. märts 2008 , ko htuasi F-46/06: Skareby vs. ko misjon ( EKL AT 2008 , lk I-A-1-69 
ja II-A-1-337, punkt 95 ja seal viidatud ko htupraktika).
3. Sisuliselt ebatäpne on h indamisaruanne, milles on m ärgitud, et ko gu võrdlusperioodil pühendas 
ametnik pool oma tööajast ühele töökohale ja pool oma tööajast teisele töökohale, ning milles on s elle 
alusel asjaomase isiku tööd hinnatud, kuigi lisades töökoha ko hta arvestatud tööaja erineva protsendid, 
selgub, et kõn ealune ametnik pühendas veidi a lla kahe ko lmandiku o ma tööajast esimesele töökohale ja 
veidi ü le ko lmandiku o ma tööajast teisele töökohale.
(vt punktid 48 ja 49)
4. Kuna töökoormus võib avaldada m õju ametniku t ulemuslikkusele ja käi tumisele teenistuses, siis 
juhul, kui töökoormus on e bamõistlikult suur, on s ee ü heks elemendiks, mida i nstitutsioonid ei tohiks 
oma töötajate töö h indamisel tähelepanuta jätta.
ECLI:EU:F:2010 :9 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-7/09
FARIAVS.SISETURU Ü HTLUSTAMISEAMET
Kuigi hindajatel on n eile antud kaa lutlusõiguse ka sutamisel vabadus kindlaks m äärata, ku idas nad 
ebamõistlikku t öökoormust ar vesse v õtavad, ja v ajadusel otsustada, et nad e i m uuda o ma 
hindamiskriteeriume, ei saa n ad s iiski t öökoormusest täielikult vaikides m ööda m inna, ku na 
hindamisaruandes sisalduvatest hinnangutest peab nähtuma ka s või lühidalt, et hinnangute koo stajad 
on s eda ar vesse võtnud.
Erinevate takistuste ja raskuste hulgas, mida h indajad ametniku tulemuslikkuse ja teenistuses käi tumise 
hindamisel peavad ar vesse võtma, esinevad töötajate puuduse ja liigse töökoormusega seotud takistused 
ja raskused, mis puudutavad asjaomaseid ametnikke.
Kahel ametikohal töötamine tähendab sisuliselt ametniku jaoks ilmselget liigset töökoormust, m illele 
peab seega hindamisaruandes viitama.
(vt punktid 52 ja 53)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 31. jaanuar 2007 , kohtuasi T-236/05: Aldershoff vs. komisjon ( EKL AT 2007 , lk I-A-2-13 
ja II-A-2-75, punkt 85).
5. Üldine hinnang pe ab ka jastama samas hindamisaruandes olevaid a nalüütilisi hinnanguid.
Kui asuda s eisukohale, et analüütilistes hinnangutes tehtud olulised parendused ei saa m uuta üldisi 
hinnanguid, mida v õetakse ee lkõige aa sta hindamisel arvesse, läheks see v astuollu nõ udega, et need 
kaks hinnangu tüüpi peavad o lema omavahel koo skõlas.
(vt punktid 55 ja 57)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 7. märts 2007 , kohtuasi T-110/04: Sequeira W andschneider vs. komisjon ( EKL AT 2007 , 
lk I-A-2-73 ja II-A-2-533, punkt 110 j a seal viidatud ko htupraktika).
6. Ilmne kaa lutlusviga on t ehtud hindamisaruande puhul, mis on s isuliselt ebatäpne selles suhtes, kui 
palju tööaega asjaomane ametnik igale aruandes hinnatud ametikohale pühendas, milles ei ole ühtegi 
viidet ametniku töökoormuse ko hta ja mis ei ole kõn ealuse aruande esimeste versioonidega koo skõlas.
(vt punkt 58)
7. Ametniku v aidlustatud haldusakti tühistamine võib olla iseenesest kohane hüvitus ja reeglina piisav 
igasuguse mittevaralise ka hju hüvitamiseks, mis ametnikule või teenistujale võib olla tekitatud, välja 
arvatud juhul, kui administratsiooni ebaseaduslik haldusakt sisaldab hageja võimetele või käi tumisele 
antud hinnangut, mis võib viimast solvata.
(vt punkt 64)
Viited:
Esimeses A stme K ohus: 12. detsember 2000 , ko htuasi T-223/99: Dejaiffe vs. Siseturu Ü htlustamise A met 
(EKL AT 2000 , lk I-A-277 j a II-1267 , punkt 91 ja seal viidatud ko htupraktika).