Kohtuasi C-43/10

Nomarchiaki Aftodioikisi Aitoloakarnanias jt

versus

Ypourgos Perivallontos, Chorotaxias kai Dimosion ergon jt

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Symvoulio tis Epikrateias)

„Eelotsusetaotlus — Direktiivid 85/337/EMÜ, 92/43/EMÜ, 2000/60/EÜ ja 2001/42/EÜ — Ühenduse veepoliitika — Jõe ümbersuunamine — Mõiste „valglapiirkonna majandamiskava väljatöötamise tähtaeg””

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (suurkoda), 11. september 2012

Keskkond – Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse – Direktiiv 92/43 – Erikaitsealad – Alad, mida on siseriiklikus loetelus näidatud kui ühenduse tähtsusega aladeks sobivaid – Kaitsemeetmed – Liikmesriigi kohustus võtta direktiivi artikli 6 lõigetes 2–4 sätestatud kaitsemeetmed pärast seda kui on teatavaks tehtud komisjoni otsus (millega võetakse vastu Vahemere biogeograafilises piirkonnas asuvate ühenduse tähtsusega alade loetelu)

Direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, artikli 13 lõiget 6 ja artikli 24 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega kehtestatakse 22. detsember 2009 kui tähtpäev, mil möödus liikmesriikidele vesikondade majandamiskavade avaldamiseks antud tähtaeg ja 22. detsember 2003 kui tähtpäev, mil möödus liikmesriikidel selle direktiivi ja eriti direktiivi artiklite 3–6, 9, 13 ja 15 ülevõtmiseks olnud maksimaalne tähtaeg. (vt punkt 47 ja resolutsiooni punkt 1)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 57–60)

Direktiivi 2000/60 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole põhimõtteliselt vastuolus siseriiklikud õigusnormid, millega lubatakse enne 22. detsembrit 2009 suunata vett ühest vesikonnast teise või ühest valglapiirkonnast teise, kuigi liikmesriigi pädevad ametiasutused ei ole asjassepuutuvate valglapiirkondade osas veel majandamiskavasid vastu võtnud. Niisugune suunamine ei tohi direktiivi eesmärkide saavutamist tõsiselt ohtu seada. Kõnesolevat suunamist võib siiski osas, milles see võib tuua veele kaasa niisuguseid kahjulikke tagajärgi nagu on loetletud sama direktiivi artikli 4 lõikes 7, lubada, kui on täidetud vähemalt sama sätte punktides a–d osutatud tingimused ning asjaolu, et vesikond või valglapiirkond, kuhu vesi suunatakse, ei suuda oma veevarudest tagada joogiveega varustamiseks, elektrienergia tootmiseks ja niisutuseks vajaminevat vett, ei ole tingimus, mis tooks vältimatult kaasa niisuguse vee suunamise kooskõla asjassepuutuva direktiiviga, kui eelnevalt mainitud tingimused on täidetud. (vt punkt 69 ja resolutsiooni punkt 2)

Asjaolu, et riigi parlament kiidab heaks niisugused vesikondade majandamise kavad nagu on kõne all põhikohtuasjas, ilma et oleks rakendatud avalikkuse teavitamise, sellega konsulteerimise ja selle osalemise menetlusi, ei kuulu direktiivi 2000/60 (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) artikli 14 ja eelkõige selle artikli lõike 1 kohaldamisalasse. (vt punkt 75 ja resolutsiooni punkt 3)

Direktiivi 85/337 (teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta) (muudetud direktiiviga 2003/35) ja eeskätt selle direktiivi artikli 1 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus siseriiklik seadus, millega kiidetakse heaks projekt jõe osaliseks ümbersuunamiseks, tuginedes nimetatud projekti keskkonnamõju hindamisele, mille alusel võeti kõnesoleva direktiiviga ettenähtud avalikkuse teavitamise ja osalemise kohustusi täitvas menetluses vastu haldusotsus, ja seda isegi juhul kui nimetatud otsus on kohtulikult tühistatud, kuivõrd kõnesolev seadus on konkreetne seadusandlik akt, nii et direktiivi eesmärgid on võimalik seadusandliku menetluse abil saavutada. Siseriikliku kohtu ülesanne on hinnata, kas need kaks tingimust on täidetud. (vt punkt 91 ja resolutsiooni punkt 4)

Niisugust jõevee osalise ümbersuunamise projekti, nagu Acheloosi jõe ülemjooksu Tessaalia suunas osalise kõrvalejuhtimise projekt, ei tule käsitada direktiivi 2001/42 (teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta) kohaldamisalasse kuuluva kava või programmina. (vt punkt 96 ja resolutsiooni punkt 5)

Alad, mis sisalduvad ühenduse tähtsusega alade siseriiklikus loetelus (mis edastati direktiivi 92/43 (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) artikli 4 lõike 1 teist lõiku kohaldades komisjonile ja kanti seejärel otsusega 2006/613 (millega võetakse [direktiivi 92/43 alusel] vastu Vahemere biogeograafilises piirkonnas asuvate ühenduse tähtsusega alade loetelu) kinnitatud ühenduse tähtsusega alade loetelusse) olid pärast otsuse liikmesriigile teatavakstegemist selle direktiivi alusel kaitstud enne mainitud otsuse avaldamist. Konkreetsemalt tuli puudutatud liikmesriigil pärast nimetatud teatavakstegemist samuti võtta kõnealuse direktiivi artikli 6 lõigetes 2–4 sätestatud kaitsemeetmed. (vt punkt 105 ja resolutsiooni punkt 6)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 107)

Direktiivi 92/43 (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) ja eelkõige selle direktiivi artikli 6 lõikeid 3 ja 4 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus, kui vee kõrvalejuhtimise projektile, mis ei ole otseselt seotud erikaitseala kaitsmisega ega ole selleks vajalik, ent võib seda ala oluliselt mõjutada, antakse luba olukorras, kus puuduvad usaldusväärsed ja ajakohastatud andmed selle piirkonna linnustiku kohta. (vt punkt 117 ja resolutsiooni punkt 7)

Direktiivi 92/43 (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) ja eelkõige selle artikli 6 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et ühelt poolt niisutus ja teiselt poolt joogiveega varustamine võivad vee kõrvalesuunamise projekti põhjendustena kujutada endast üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvaid põhjusi, millega saab õigustada asjaomaste alade terviklikkust kahjustava projekti elluviimist. Kui selline projekt kahjustab niisuguse ühenduse tähtsusega ala terviklikkust, kus esineb esmatähtsaid looduslikke elupaigatüüpe ja/või esmatähtsaid liike, saab selle elluviimist põhimõtteliselt õigustada joogiveega varustamisega seotud põhjustega. Teatavatel asjaoludel võib see olla õigustatud niisutuse ülisuure kasuteguriga keskkonna jaoks. Seevastu ei saa niisutust arvata inimeste tervise ja avaliku julgeolekuga seotud kaalutluste hulka, mis õigustavad niisuguse projekti elluviimist. (vt punkt 128 ja resolutsiooni punkt 8)

Direktiiv 92/43 sätestab artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus, et kui hoolimata negatiivsest hinnangust kava või projekti tagajärgedele ala suhtes ja alternatiivsete lahenduste puudumisel tuleb kava või projekt üldiste huvide seisukohast eriti mõjuvatel põhjustel, sealhulgas sotsiaalsetel või majanduslikel põhjustel siiski ellu viia, peab liikmesriik võtma kõik vajalikud asendusmeetmed, et tagada Natura 2000 võrgustiku üldise sidususe kaitse. Sobivate asendusmeetmete kindlakstegemiseks tuleb võtta arvesse vee kõrvalejuhtimise ulatust ja selleks vajalike tööde mahtu. (vt punktid 130, 133 ja resolutsiooni punkt 9)