Keywords

Summary



Keywords

1. Riigiabi – Määrus nr 659/1999– Ratione temporis kohaldamisala

(Nõukogu määrus nr 659/1999)

2. Riigiabi – Komisjoni ja siseriiklike kohtute vastav pädevus – Siseriiklike kohtute roll

(EÜ artikkel 87ja artikli 88 lõige 3)

3. Riigiabi – Abiprojektid – Abi määramine EÜ artikli 88 lõikes 3 sätestatud keeldu rikkudes

(EÜ artikli 87 lõige 1 ja artikli 88 lõige 3)

4. Riigiabi – Ühenduse eeskirjade järgimine – Siseriiklike kohtute roll

Summary

1. Kuna määrus nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad [EÜ artikli 88] kohaldamiseks, sisaldab menetluslikke norme, laieneb see kõikidele riigiabi valdkonna haldusmenetlustele, millega komisjon tegeles ajal, kui määrus nr 659/1999 jõustus, st 16. aprillil 1999.

(vt punkt 34)

2. Riigiabi kontrollisüsteemi rakendamine on ühelt poolt komisjoni ja teiselt poolt siseriiklike kohtute ülesanne, kes täidavad täiendavaid ja eraldiseisvaid rolle.

Samas kui abimeetmete ühisturuga kokkusobivuse hindamine jääb komisjoni ainupädevuse piiridesse, alludes Euroopa Kohtu kontrollile, on siseriiklike kohtute ülesanne kaitsta üksikisikute õigusi olukorras, kus EÜ artikli 88 lõikes 3 sätestatud komisjonile riigiabi andmisest eelneva teatamise kohustust on rikutud.

Selles rollis peavad siseriiklikud kohtud täielikult arvesse võtma ka ühenduse huve.

Mis puudutab maksu osalise tagasimaksmise vormis esinevat ebaseaduslikku abimeedet, kuna see on antud teatamiskohustust rikkudes, siis ühenduse huvidega ei ole kooskõlas määrata tagasimaksmine muude ettevõtjate kasuks, kui niisugune otsus laiendab abisaajate hulka ja suurendab seeläbi kõnealuse abi toimet, selle asemel, et seda kõrvaldada.

Tegelikult peavad siseriiklikud kohtud tagama selle, et mis tahes nende poolt lubatud tasakaalustavad meetmed võivad EÜ artikli 88 lõiget 3 rikkudes antud abi toime tegelikult peatada, mitte ainult ei laienda abisaajate ringi.

Isegi kui ebaseadusliku abi saamiseks esitatud taotluseid võiks samastada nimetatud maksust osaliseks vabastuseks esitatud taotlustega, ei saa maksukohustuslased samas tugineda väitele, et teistele isikutele maksuvabastuse kohaldamine on riigiabi, kui nende eesmärk on ise vältida nimetatud maksu tasumist.

EÜ artikli 88 lõike 3 viimast lauset tuleb tõlgendada nii, et siseriiklike kohtute ülesanne on kaitsta üksikisikuid siseriiklike ametivõimude poolse abi rakendamise keelu võimaliku täitmata jätmise eest enne komisjoni otsust, millega sellise abi andmine heaks kiidetakse. Seda tehes tuleb siseriiklikel kohtutel siiski täielikult arvesse võtta ka ühenduse huve ning mitte teha otsust, mille ainus eesmärk on ebaseadusliku abi saajate ringi laiendada.

(vt punktid 36–38, 44, 48–51, 57, 58 ja resolutiivosa)

3. Abimeede EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses, mille rakendamisega rikutakse EÜ artikli 88 lõikest 3 tulenevaid kohutusi, on ebaseaduslik.

Et EÜ artikli 88 lõike 3 viimase lause otsest õigusmõju ei vähendataks ning et ei rikutaks nende üksikisikute huve, keda siseriiklikud kohtud peavad kaitsma, ei ole komisjoni otsusel, millega kuulutatakse teatamata jäänud abi ühisturuga kokkusobivaks, sellist toimet, mis tunnistaks tagasiulatuvalt kehtivaks need rakendusaktid, mis on tühised seetõttu, et need on vastu võetud selles sättes toodud keeldu rikkudes. Igasugune muu tõlgendus viiks selleni, et soositaks asjaomase liikmesriigi tegevust selle sätte eiramisel ja selle sätte kasulik mõju kaoks.

Tegelikult, kui abikava – ühisturuga kokkusobiv või mitte – raames ei kujutaks EÜ artikli 88 lõike 3 eiramine endast suuremat ohtu või karistust kui selle sama sätte järgimine, siis tuleks liikmesriike oluliselt vähem õhutada teavitamisele ja kokkusobivust puudutava otsuse äraootamisele ning seega oleks väiksem ka komisjoni kontrolli ulatus.

Siinkohal on vähetähtis, et komisjoni otsuses täpsustatakse, et seal asjaomasele abile antud hinnang puudutab kõnealuse otsuse tegemisele eelnenud ajavahemikku.

Samuti ei oma tähtsust, kas tagasimaksmise taotlus esitati enne või pärast niisuguse otsuse vastuvõtmist, millega kuulutati abi ühisturuga kokkusobivaks, kuna see taotlus on seotud teatamata jätmisest tuleneva ebaseadusliku olukorraga.

(vt punktid 40–43, 55, 59 ja resolutiivosa)

4. Siseriiklike kohtute ülesanne on tagada riigiabist teatamise kohustuse nõude rikkumisele tugineda võivatele üksikisikutele, et tehakse siseriikliku õiguse alusel kõik järeldused, sh otsustatakse nii abimeetmete rakendamise toimingute kehtivuse kui ka nimetatud sätet rikkudes makstud rahaliste toetuste tagasinõudmise üle.

Vastavalt siseriikliku õiguse võimalustele ja seal ette nähtud õiguskaitsevahenditele võib siseriiklikul kohtul asjast sõltuvalt olla tarvis teha korraldus ebaseadusliku abi tagasinõudmise kohta selle saajatelt, isegi kui see abi on hiljem komisjoni poolt kuulutatud ühisturuga kokkusobivaks. Samuti võib siseriiklikul kohtul olla tarvis teha otsus abimeetme ebaseaduslikkusega põhjustatud kahju hüvitamise nõudes.

(vt punktid 47, 56)