4.

Maksudeklaratsioonides näitas SPÖ „väljapoole suunatud reklaamiga” seotud maksustatava käibena mitmeid summasid ning taotles vastava sisendkäibemaksu mahaarvamist. SPÖ ja maksuameti vahel tekkis vaidlus selle üle, kas apellanti tuleb talle alluvate organisatsioonide heaks tehtud väljapoole suunatud reklaami osas käsitada maksukohustuslasena kuuenda käibemaksudirektiivi tähenduses ning kas tal on seega õigus selles osas sisendkäibemaks maha arvata. Finanzamt Klagenfurt (Klagenfurti maksuamet) leidis, et SPÖ-d ei saa käsitada maksukohustuslasena kõnealuse direktiivi tähenduses. SPÖ esitas apellatsioonkaebuse Unabhängiger Finanzsenati (sõltumatu maksukohus) Klagenfurti osakonnale, kes esitas Euroopa Kohtule järgmised kaheksa küsimust: „1. Kas nõukogu 17. mai 1997. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) (edaspidi „kuues direktiiv”) artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et erakonna õiguslikult iseseisva liidumaa tasandi organisatsiooni „väljapoole suunatud reklaam” suhtekorralduse, teabealase tegevuse, erakonna ürituste korraldamise, reklaammaterjali piirkondlikele organisatsioonidele müügi ning iga-aastase balli (SPÖ ball) korraldamise ning läbiviimise vormis on käsitatav majandustegevusena, kui seejuures saadakse tulu arvete alusel samuti õiguslikult iseseisvatelt erakonna sektsioonidelt (piirkondlikud organisatsioonid jne) „väljapoole suunatud reklaami” kulude (osalise) hüvitamise kaudu ning balli piletimüügist? 2. Kui otsustatakse selle üle, kas tegemist on „majandustegevusega” kuuenda direktiivi artikli 4 lõigete 1 ja 2 tähenduses, siis kas sellisel juhul omab tähtsust, et nimetatud tegevus „mõjutab” ka liidumaa tasandi organisatsiooni ennast ja viimane saab sellest kasu? Sellele tegevusele on iseloomulik, et reklaamitakse, küll mitte just esiplaanil, kuid paratamatu kõrvalefektina, ka erakonda ning tema poliitilisi vaateid ja eesmärke. 3. Kas „majandustegevusest” eeltoodud tähenduses saab rääkida ka siis, kui kulud „väljapoole suunatud reklaamile” ületavad kestvalt mitmekordselt sellest arvete alusel ning balli korraldamisest saadud tulu? 4. Kas tegevus on „majandustegevus” ka juhul, kui kulude arvete alusel sissenõudmine ei toimu otseselt arusaadavate majanduslike kriteeriumide alusel (nt vastavalt kulude tekitajale või tulu saajale) ning peamiselt jääb see alluva organisatsiooni enda otsustada, kas ja millises ulatuses osaleda liidumaa tasandi organisatsiooni kulude katmises? 5. Kas tegevus on „majandustegevus” ka juhul, kui reklaamiteenuste eest alluvatelt organisatsioonidelt arvete alusel sissenõutud summa suurus sõltub esiteks vastava kohaliku organisatsiooni liikmete arvust ning teiseks selle organisatsiooni poolt läkitatud saadikute arvust? 6. Kas majandustegevuse olemasolu hindamisel tuleb riiklikest vahenditest (nagu Kärnteni liidumaa Parteienförderungsgesetz’i (erakondade rahastamise korra) alusel) saadavat ja mittemaksustatavat rahalist toetust käsitada majandusliku hüvena? 7. Kui „väljapoole suunatud reklaam” on iseenesest käsitatav majandustegevusena kuuenda direktiivi artikli 4 lõigete 1 ja 2 tähenduses, siis kas asjaolu, et suhtekorraldus ja valimisreklaam kuuluvad erakonna põhiülesannete hulka ning on conditio sine qua non poliitiliste eesmärkide ning vaadete elluviimisel, välistab selle tegevuse kvalifitseerimise „majandustegevusena”? 8. Kas apellandi poolt ellu viidud ja „väljapoole suunatud reklaamiks” nimetatud tegevus on võrreldav reklaamiagentuuride tegevusega kuuenda direktiivi D lisa (punkti 10) tähenduses või vastab see viimasele oma sisu poolest? Kui sellele küsimusele vastatakse jaatavalt, siis kas tulude ja kulude struktuuri arvestades saab selle tegevuse mahtu asjaomasel ajaperioodil vaadelda „olulisena”?”