EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

10. juuli 2014

Kohtuasi F‑115/11

CG

versus

Euroopa Investeerimispank (EIP)

Avalik teenistus – EIP personal – Ametisse nimetamine – Talituse juhataja ametikoht – Teise kandidaadi kui hageja ametisse nimetamine – Rikkumised valikumenetluses – Valikukomisjoni liikmete erapooletusekohustus – Valikukomisjoni esimehe laiduväärne käitumine hageja suhtes – Huvide konflikt – Suuline ettekanne, mille peavad tegema kõik kandidaadid – Dokumendid, mis jagati suulise ettekande tegemiseks ja võivad asetada ühe kandidaadi soodsamasse olukorda – Kandidaat, kes osales jagatud dokumentide koostamises – Võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumine – Tühistamishagi – Kahju hüvitamise nõue

Ese: ELTL artikli 270 alusel esitatud hagi, milles CG palub Avaliku Teenistuse Kohtul sisuliselt tühistada Euroopa Investeerimispanga (EIP või edaspidi „pank”) presidendi otsus nimetada hageja asemel A riskiohjamise peadirektoraadi krediidiriski osakonna riskipoliitika ja hinnakujunduse talituse (Risk Policy and Pricing division) juhatajaks ning mõista pangalt välja hüvitis varalise ja mittevaralise kahju eest, mida ta arvab end olevat kandnud.

Otsus: Tühistada Euroopa Investeerimispanga presidendi 28. juuli 2011. aasta otsus, millega riskipoliitika ja hinnakujunduse talituse juhataja ametikohale nimetati A. Mõista Euroopa Investeerimispangalt CG kasuks välja 25 000 euro suurune summa. Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. Jätta Euroopa Investeerimispanga kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja CG kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Euroopa Investeerimispanga teenistujad – Vaba ametikoht – Valikukomisjon – Konkursikomisjoni tööd reguleerivate põhimõtete kohaldamine – Erapooletuse põhimõte – Valikukomisjoni liikme kohustus hoiduda hindamast kandidaati, kui valikukomisjoni liikme ja kandidaadi vahel on huvide konflikt

(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 41; personalieeskirjad, artikkel 11a ja III lisa)

2. Ametnikud – Konkurss – Katsete laad ja sisu – Suuline katse – Kandidaatidele jagatud dokumentide hulgast valimine, mis annab ühele kandidaadile eelise – Võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumine

(Personalieeskirjad, III lisa)

3. Ametnike hagid – Euroopa Investeerimispanga teenistujad – Kohtueelne menetlus – Fakultatiivne iseloom – Võimalik analoogia personalieeskirjades ette nähtud kohtueelse menetlusega – Puudumine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91; Euroopa Investeerimispanga personalieeskirjad, artikkel 41)

1. Ulatuslikku kaalutlusõigust, mis on konkursikomisjonil kandidaatide suuliste katsete korra ja üksikasjaliku sisu kindlaksmääramise osas, peab tasakaalustama nende katsete korraldamist reguleerivate normide range järgimine. Seetõttu on konkursikomisjon kohustatud tagama, et tema hinnangud kõikidele suuliste katsete käigus eksamineeritavatele kandidaatidele antakse võrdsetes ja objektiivsetes tingimustes. Sama kehtib ka juhul, kui töölevõtmise menetlus ei toimu konkursi vormis, vaid valikukomisjoni osalemisega valikumenetluse vormis, kuna valikukomisjoni eesmärk on nagu konkursikomisjonilgi valida välja parimad kandidaadid nende hulgast, kes oma kandidatuuri vaba ametikoha kohta avaldatud teate peale esitasid, ja tal on valikukatsete korraldamisel ulatuslik kaalutlusruum.

Ainuüksi asjaolu, et konkursi‑ või valikumenetluses osalev kandidaat on esitanud konkursi‑ või valikukomisjoni liikme peale väidetava ahistamise tõttu kaebuse, mis on valikumenetluse ajal arutamisel, ei saa iseenesest tuua kaasa asjaomase liikme kohustust ennast konkursi‑ või valikukomisjonist taandada. Kui aga objektiivsed, asjakohased ja kokkulangevad märgid näitavad, et see konkursikomisjoni liige on huvide konflikti olukorras, sest tal on otseselt või kaudselt isiklik huvi eelistada või panna ebasoodsasse olukorda mõnda kandidaati, nõuab erapooletusekohustus ‐ mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 ‐, et ta ei saaks võtta seisukohta selle kandidaadi eeliste küsimuses, eelkõige juhul, kui asjaomase menetluse käigus välja valitud kandidaat peab hiljem töötama tema otseses alluvuses.

(vt punktid 59, 60, 65 ja 76)

Viited:

Esimese Astme Kohus: kohtuotsused Girardot vs. komisjon, T‑92/01, EU:T:2002:220, punkt 24; Christensen vs. komisjon, T‑336/02, EU:T:2005:115, punkt 38, ning Pantoulis vs. komisjon, T‑290/03, EU:T:2005:316, punkt 90 ja seal viidatud kohtupraktika.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus BY vs. EASA, F‑81/11, EU:F:2013:82. punkt 72.

2. Diskrimineerimiskeelu või võrdse kohtlemise põhimõte nõuab, et sarnaseid olukordi ei tohi käsitleda erinevalt, välja arvatud siis, kui eristamine on objektiivselt põhjendatud. Võrdse kohtlemise põhimõte kujutab endast liidu õiguse üldpõhimõtet, mida kohaldatakse eelkõige konkursside valdkonnas ja mille järgimise eest peab konkursikomisjon konkursi käigus rangelt hoolitsema.

Iga hindamisega kaasneb tavaliselt ja juba olemuslikult ebavõrdse kohtlemise oht, sest küsimusi, mis võidakse teatava teema käsitlemise käigus mõistlikult esitada, on tingimata piiratud arv. Seega saab võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise tuvastada üksnes siis, kui konkursikomisjon ei piiranud katsete valimisel ebavõrdsete võimaluste ohtu nii, et esineb ainult oht, mis on tavaliselt omane igale hindamisele.

Seega, otsustades rajada suulise ettekande katse, mille peavad läbima kõik kandidaadid, institutsioonisisestele teatistele, mille koostamises üks kandidaatidest osales, rikub see institutsioon võrdse kohtlemise põhimõtet. Ainuüksi see, et ollakse nende teatiste koostaja või kaaskoostaja, võimaldab reaalselt nende sisuga tutvuda ja võib hõlbustada igasuguse nendel põhineva ettekande tegemist.

(vt punktid 93–95, 97 ja 102)

Viited:

Esimese Astme Kohus: kohtuotsus Giannini vs. komisjon, T‑100/04, EU:T:2008:68, punktid 131–133 ja seal viidatud kohtupraktika.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused Brown vs. komisjon, F‑37/05, EU:F:2009:121, punkt 64, ja De Mendoza Asensi vs. komisjon, F‑127/11, EU:F:2014:14, punktid 43 ja 45.

3. Euroopa Investeerimispanga personalieeskirjade artiklist 41 ‐ milles on nähtud ette lepitusmenetlus, mis toimub sõltumata liidu kohtule esitatud hagist – ilmneb, et kohtule esitatava hagi vastuvõetavus ei sõltu sugugi sellest, kas on ammendatud haldusmenetlus, mis on panga töötajatele fakultatiivne, samas kui ametnikud või muud teenistujad peavad ootama personalieeskirjades ette nähtud kohtueelse menetluse lõppu.

Järelikult ei saa panga töötaja kahju hüvitamise nõude vastuvõetavus sõltuda sellest, kas ta esitas eelnevalt pangale kahju hüvitamise taotluse, ega ka sellest, kas on olemas huve kahjustav akt, millega kahju hüvitamise nõudeid on võimalik seostada. Selles olukorras kohaldatakse panga töötaja poolt pangale esitatud kahju hüvitamise taotluse puhul pangasisest vastastikuse kokkuleppe menetlust, mis on panga personalieeskirjade artikli 41 kohaselt siiski fakultatiivne.

(vt punktid 110 ja 112)

Viide:

Esimese Astme Kohus: kohtuotsus De Nicola vs. EIP, T‑7/98, T‑208/98 ja T‑109/99, EU:T:2001:69, punkt 96.