33

Käesolevas asjas sedastas Üldkohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 122‐128 ja 130‐132 järgmist: „122 Komisjon meenutas [vaidlusaluses] otsuses, et Euroopa Kohus oli juba märkinud kohtuotsuses Freskot [(C‑355/00, EU:C:2003:298)], et „kõnesolev riigisisene seadusandja on selgelt sätestanud, et ELGA makstavaid hüvitisi rahastatakse riigi ressurssidest ja need on seostatavad riigiga Euroopa Kohtu praktika tähenduses (Vt eelkõige kohtuotsus Prantsusmaa vs. komisjon, [C‑482/99,] EU:C:2002:294, punkt 24)“ (põhjendus 58). 123 Sellega seoses märkis komisjon järgmist: „[…] seaduse 1790/1988 artiklist 5a […] ja teistest kehtivatest Kreeka õigusnormidest [ilmneb], et ELGA eelarvetulusid, mis saadakse spetsiaalsest maksest, kogub maksuamet, need kantakse riigi tuludena riigieelarvesse ning makstakse välja ELGA‑le põllumajandusministeeriumi (mis on nüüd maaelu arengu ja toiduministeerium) eelarvele. Asjaolust, et need maksed kirjendatakse riigi eelarvetuludena, piisab seega, et võtta seisukoht, et ELGA makstavad hüvitised tulevad riigi ressurssidest.“ (põhjendus 58). 124 Need järeldused, millele Kreeka Vabariik vastu ei vaidle, on piisavad, et järeldada, et hüvitiste maksmine osas, mis vastab põllumajandusettevõtjate kindlustusmaksetele, toimub riigi ressurssidest ja on riigile omistatavad. 125 Vastupidi Kreeka Vabariigi väidetele, ei saa põllumajandusettevõtjate kindlustusmaksetele vastavat osa toetustest lugeda eravahenditeks. Seetõttu ei takista asjaolu, et üks osa 2008. aasta hüvitistest oli rahastatud põllumajandusettevõtjate tehtud kindlustusmaksetest, järeldust, et tegu on riigiabiga, mida rahastatakse riigile omistatavatest ressurssidest. 126 Lisaks, vastupidi Kreeka Vabariigi väidetele, ei puuduta riigiabiks kvalifitseerimine põllumajandusettevõtjate tehtud kindlustusmakseid, vaid 2008. aastal tehtud väljamakseid. Sellega seoses tuleb meenutada, et esimese ja teise väite raames tuvastati, et ei meetmete hüvitav laad ega asjaolu, et neid põhjendatakse sotsiaalse eesmärgiga, ei ole takistuseks, et määratleda ELGA tehtud väljamakseid eeliseks. 127 Lisaks tunnistab Kreeka Vabariik, et põllumajandusettevõtjate tehtud maksed ei ole kohandatud riskiga ja et on võimalik, et teatud põllumajandusettevõtjad maksavad kindlustusmakseid ilma ELGA poolt tehtud hüvitusmakseid saamata. 2008. aastal tehtud väljamaksed olid seega sõltumatud põllumajandusettevõtjate tehtud kindlustusmaksetest ning kujutasid endast eelist, mida seda saanud ettevõtja ei oleks normaalsete turutingimuste juures saanud. 128 Eelnevast ilmneb, et komisjon järeldas õigustatult, et ELGA poolt 2008. aastal tehtud väljamaksed olid eelised, mida rahastati riigi ressurssidest, ehkki need olid osaliselt rahastatud põllumajandusettevõtjate kindlustusmaksetest. Kreeka Vabariik ei tõendanud, et komisjon oli teinud vea, määratledes need maksed riigiabiks. [...] 130 [Vaidlusalusest] otsusest ilmneb, et ELGA poolt 2009. aastal tehtud hüvitismaksed kogusummas 415019452 eurot tehti ministrite määruse alusel. Tuleb meenutada, et ministrite määrusega nähti erakorraliselt ette 425 miljonit eurot hüvitisi 2008. aastal kantud kahju eest, ja et nende hüvitiste maksmiseks võttis ELGA pangast riigi tagatisega laenu kogu selle summa ulatuses […] 131 Sellest tuleneb, et komisjon tuvastas õigustatult, et 2009. aastal tehtud hüvitismakseid ei rahastatud ELGA‑le kohustusliku kindlustusskeemi alusel tehtud kindlustusmaksetest […]. 132 Seetõttu ei saa vastupidi Kreeka Vabariigi väidetele järeldada, et 2009. aastal põllumajandusettevõtjate poolt kohustuslikku kindlustusskeemi tehtud maksed rahastasid ühte osa 2009. aastal tasutud abist.“