Kohtuasi T‑440/17

Arca Capital Bohemia a.s.

versus

Euroopa Komisjon

Dokumentidega tutvumine – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Riigiabi järelevalve menetlusega seonduvad dokumendid – Dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumine – Kolmandate isikute ärihuve kaitsev erand – Kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärki kaitsev erand – Üldine konfidentsiaalsuse eeldus – Konkreetse ja individuaalse hindamise kohustus – Ülekaalukas üldine huvi

Kokkuvõte – Üldkohtu (teine koda) 11. detsembri 2018. aasta otsus

Vt otsuse tekst. (vt punktid 15 ja 16)

Esialgsele taotlusele antud vastus määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 7 lõike 1 tähenduses on üksnes esimene seisukohavõtt, mida ei ole põhimõtteliselt võimalik vaidlustada, kuivõrd sel puuduvad õiguslikud tagajärjed, kui just ei ole tegemist erakorraliste asjaoludega. Teisiti on asi eeskätt siis, kui esialgsele taotlusele antud vastuses on tehtud vormiviga, kuivõrd hagejat ei ole teavitatud sellest, et tal on õigus esitada kordustaotlus, või kui institutsioon võtab lõpliku seisukoha esialgsele taotlusele antud vastusega. (vt punktid 19 ja 20)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 31–33)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 35–37, 56, 60, 61 ja 72)

Määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõike 2 esimeses taandes ette nähtud erandi tõlgendamisel tuleb tunnustada sellise üldise eelduse olemasolu, mille kohaselt riigiabi järelevalve haldustoimiku dokumentide avalikustamine kahjustab põhimõtteliselt sellest menetlusest puudutatud ettevõtjate ärihuve. Õigus tutvuda haldustoimikuga ELTL artikli 108 lõike 2 alusel algatatud järelevalvemenetluse raames ja õigus tutvuda dokumentidega määruse nr 1049/2001 alusel on õiguslikult erinevad, ent tingivad sellegipoolest funktsionaalsest seisukohast sarnase olukorra. Olenemata sellest, millisel õiguslikul alusel seda lubatakse, võimaldab toimikuga tutvumine huvitatud isikutel tutvuda kõigi komisjonile esitatud märkuste ja dokumentidega. Riigiabi järelevalve menetlust reguleerivad õigusnormid näevad selles osas ette ranged eeskirjad sellise menetluse raames saadud või koostatud äriliselt tundliku teabe töötlemise kohta, kuivõrd määruse 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ELTL artikli 108 kohaldamiseks, artikkel 30 nõuab, et selle määruse alusel kogutud ja ametisaladusega hõlmatud teavet ei avalikustata. Neil tingimustel seaks määrusel nr 1049/2001 põhinev üldine võimalus tutvuda riigiabi järelevalve menetluse haldustoimiku dokumentidega ohtu tasakaalu, mille liidu seadusandja soovis määruses 2015/1589 tagada ühelt poolt asjaomase liikmesriigi kohustuse ja vastavalt olukorrale kolmandate isikute tahte edastada komisjonile äriteavet, mis võib olla tundlik, et komisjonil oleks võimalik hinnata riigiabi kooskõla siseturuga, ja teiselt poolt komisjonile sedasi edastatud teabe ameti- ja ärisaladusest tuleneva tugevdatud kaitse tagamise vahel. Kui muudel isikutel peale riigiabi järelevalve menetlusest puudutatud liikmesriigi, kes on riigiabialaste õigusnormide kohaselt ainus isik, kellel on õigus tutvuda selle menetluse toimikuga, oleks võimalik tutvuda dokumentidega määruse nr 1049/2001 alusel, siis satuks kahtluse alla nende õigusnormidega kehtestatud kord. See järeldus on vältimatu sõltumatult küsimusest, kas tutvumistaotlus käsitleb juba lõpetatud või veel pooleliolevat menetlust. Võttes arvesse riigiabi järelevalve menetluse raames kaitstavaid huve, võib asjaomasest menetlusest puudutatud ettevõtjate ja eeskätt abisaaja majandustegevust käsitleva tundliku teabe avalikustamine nimelt kahjustada nende ärihuve sõltumatult asjaolust, et ELTL artikli 108 kohaldamise menetlus on juba lõpetatud. (vt punktid 41, 42, 44–46 ja 48)

Ametisaladusega hõlmatud teave võib olla nii konfidentsiaalne teave kui ka ärisaladused. Nagu nähtub komisjoni teatise ametisaladuse kohta riigiabialastes otsustes põhjendustest 10 ja 11, võivad ärisaladused eeskätt abisaajat, ent samuti ka kolmandat isikut käsitlevates riigiabi järelevalve menetlusega seonduvates dokumentides seonduda eeskätt tootmis- ja turustamiskulude hindamise meetodite, tootmissaladuste ja -protsesside, tarneallikate, toodetud ja müüdud koguste, turuosade, klientide ja turustajate nimekirjade, turustusstrateegiate, omahinna struktuuri, müügipoliitika ning andmetega ettevõtte sisemise korralduse kohta. Sellist teavet, mis ei ole avalik, võiksid teised ettevõtjad selle avalikustamise korral oma huvides ära kasutada, sest see annab ettevõtjale, kellel see teave on, majandusliku, strateegilise või korraldusliku ja struktuurilise eelise. Selle avalikustamine võib seega kahjustada abisaaja või riigiabimenetlusest puudutatud kolmanda isiku ärihuve. Kuivõrd selline teave on saadud määruse 2015/1589 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ELTL artikli 108 kohaldamiseks) alusel, siis on see seega hõlmatud ametisaladusega. (vt punktid 53 ja 54)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 63)

Sellisele ülekaalukale üldisele huvile, mis õigustab dokumentide avalikustamist määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõike 2 alusel, tugineva isiku ülesanne on tuua konkreetselt välja asjaolud, mis õigustavad asjaomaste dokumentide avalikustamist. Seoses dokumentidega, mis on hõlmatud sellise riigiabi järelevalve menetlusega, mille tulemusel komisjon tegi otsuse, milles tuvastas riigipankade erastamise ja ümberkorraldamise raames antud abi kokkusobivuse siseturuga, ei saa taotleja edukalt tugineda avalike vahendite haldamise ja erastamismenetluse kontrollimisega seotud huvile ega ka huvile, mis tuleneb ühe riigipanga erastamistehingute väidetava õigusvastasuse tõttu asjaomase liikmesriigi pangandussektori stabiilsust väidetavalt ähvardavast potentsiaalsest ohust. Hageja ei saa nimelt taotletud dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumise otsusega seoses liidu kohtus toimuva menetluse raames vaidlustada komisjoni hinnanguid abi kokkusobivuse kohta väidetega, mis käsitlevad asjaomase liikmesriigi võetud meetmete võimalikku õigusvastasust. Ei hageja ega liidu kohtu asi ei ole abi kokkusobivust kahtluse alla seada. Vastupidi, kui riigisisesed menetlused ja eeskätt menetlused, mis käsitlevad ühe riigipanga erastamistehingutes osalenud teatavate isikute tegusid, on pooleli, siis saab avalike vahendite riigiorganite poolse haldamise kontrolliga seonduva üldise huvi kaitse tagada nende menetluste raames. Võimalus tutvuda dokumentidega, mida hageja taotleb, saab seega tuleneda vaid tema võimalikust erahuvist leida kinnitust omaenda veendumustele, mis seonduvad asjaomase liikmesriigi organite tegevuse õigusvastasusega, ning tõendada neid kohtumenetluste raames, mis ta algatas, või tuua avalikult esile võimalikud vead, mis nende menetluste raames tehti. (vt punktid 73 ja 79–81)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 76)