Kohtuasi C-673/13 P

Euroopa Komisjon

versus

Stichting Greenpeace Nederland

ja

Pesticide Action Network Europe (PAN Europe)

Apellatsioonkaebus – Õigus tutvuda institutsioonide dokumentidega – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Keskkond – Århusi konventsioon – Määrus (EÜ) nr 1367/2006 – Artikli 6 lõige 1 – Füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide kahjustamise oht – Väljend „info, mis on seotud heitmetega keskkonda“ – Dokumendid, mis käsitlevad taimekaitsevahendites sisalduva toimeaine loa andmise menetlust – Toimeaine glüfosaat

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (viies koda), 23. november 2016

Väljendit „info[, mis] on seotud heitmetega keskkonda“ määruse nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes artikli 6 lõike 1 esimese lause tähenduses ei pea tõlgendama kitsalt. Nimelt on määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele eesmärk nähtuvalt selle põhjendusest 4 ja artiklist 1 anda üldsusele võimalikult laialdane võimalus tutvuda institutsioonide dokumentidega. Määruse nr 1367/2006 eesmärk on samas, nagu on sätestatud artiklis 1, tagada, et üldsusel oleks võimalik süstemaatiliselt ja võimalikult laialdaselt tutvuda liidu institutsioonide või organite keskkonnainfoga ja et seda infot levitatakse üha laiemalt. Kuivõrd need erandid teevad erandi üldsuse võimalikult laiaulatuslikust õigusest dokumentidega tutvuda, mis on eelkõige sätestatud määruse nr 1049/2001 artiklis 4, ja piiravad seda õigust, tuleb neid Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika järgi tõlgendada ja kohaldada täht-tähelt. Niisuguse kitsa tõlgenduse vajalikkust on kinnitatud ka määruse nr 1367/2006 põhjenduses 15. Seevastu kehtestades eeldust, mille kohaselt eeldatakse – välja arvatud uurimise puhul – info, mis on seotud heitmetega keskkonda, avalikustamiseks ülekaalukat üldist huvi võrreldes konkreetse füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide kaitsmisega, mistõttu ärihuvide kaitsele tuginedes ei saa esitada vastuväidet niisuguse teabe avalikustamisele, on määruse nr 1367/2006 artikli 6 lõike 1 esimeses lauses kindlasti sätestatud erand määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 2 sisalduvast huvide kaalumise reeglist. Artikli 6 lõike 1 esimene lause võimaldab siiski ka õigust võimalikult laiaulatuslikult tutvuda liidu institutsioonide või organite infoga rakendada konkreetselt nii, et selle sätte kitsas tõlgendamine ei ole põhjendatud. (vt punktid 51–54)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 59)

Määruses nr 1367/2006 (keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes) ei leidu midagi, mis annaks alust seisukohaks, et väljendit „heitmed keskkonda“ määruse artikli 6 lõike 1 esimese lause tähenduses peaks piirama nii, et see hõlmab vaid heitmeid, mis pärinevad niisugustest tööstuskäitistest nagu tehased ja elektrijaamad. Samuti ei anna niisuguseks piiranguks alust Århusi konventsioon, mida tuleb määruse nr 1367/2006 tõlgendamisel arvestada, sest nagu määruse artiklis 1 on sätestatud, on määruse eesmärk aidata kaasa Århusi konventsioonist tulenevate kohustuste rakendamisele, kehtestades eeskirjad konventsiooni sätete kohaldamiseks liidu institutsioonide ja organite suhtes. Peale selle oleks väljendi „info[, mis] on seotud heitmetega keskkonda“ määruse nr 1367/2006 artikli 6 lõike 1 esimese lause tähenduses piiramine nii, et see hõlmaks ainult niisugustest tööstuskäitistest tulenevaid heitmeid nagu tehased ja elektrijaamad, vastuolus kõnealuses direktiivis taotletava eesmärgiga avalikustada keskkonnainfot võimalikult laiaulatuslikult. Viimaks tuleb rõhutada, et piiramiseks puudub alus ka määruse nr 1367/2006 artikli 2 lõike 1 punkti d alapunkti ii arvestades. Tõepoolest näib esmapilgul, et selles sättes, milles on loetletud mõiste „keskkonnainfo“ alla kuuluvad tegurid, eristatakse mõistet „heitmed“„eraldistest“ ja „muudest ainete keskkonda sattumise juhtudest“. Siiski on nende mõistete vahel vahetegemine esiteks Århusi konventsioonile võõras; konventsiooni artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktis d on üksnes sätestatud, et ärihuvide kaitsele tuginedes ei saa esitada vastuväidet keskkonna kaitseks heitmete kohta olulise teabe avalikustamisele. Teiseks ei ole niisugusel eristusel tähtsust, arvestades määrusega nr 1367/2006 taotletavat eesmärki avalikustada keskkonnateave, ning see oleks kunstlik. Peale selle kattuvad need mõisted suures osas, millest annab tunnistust väljend „muude eraldiste keskkonda sattumise juhud“ määruse artikli 2 lõike 1 punkti d alapunktis ii, millest järeldub, et „heitmed“ ja „eraldised“ on samuti ainete keskkonda sattumise juhud. (vt punktid 60, 61, 63, 65–68)

Väljendit „info[, mis] on seotud heitmetega keskkonda“ määruse nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes artikli 6 lõike 1 esimese lause tähenduses ei saa siiski piirata nii, et sellega oleks hõlmatud üksnes teave taimekaitsevahendi või kõnealuse toimeaine taimedel või pinnases kasutamise käigus tegelikult keskkonda eraldatud heitmete kohta; need heitmed sõltuvad eelkõige põllumajandustootja poolt tegelikult kasutatud toote kogustest ning turustatud lõpptoote täpsest koostisest. Kõnealuse mõistega on samuti hõlmatud teave taimekaitsevahendist või kõnealusest toimeainest keskkonda eraldatavate, etteaimatavate heitmete kohta selle toote või aine tavalise või realistliku kasutamise korral, mis vastab neile tingimustele, millest lähtudes on antud turuleviimise luba, ja mis on valitsevad tingimused piirkonnas, kus toode või aine on kasutamiseks ette nähtud. Kuigi üldiselt ei ole toote või aine turuleviimine piisav selleks, et asuda seisukohale, et see toode või aine eraldub tingimata keskkonda ja et toodet või ainet puudutav teave on seotud heitmetega keskkonda, on see teisiti niisuguse toote puhul nagu taimekaitsevahend, ja niisuguses tootes sisalduvad ained on määratud tavakasutuse käigus eralduma keskkonda juba ainete otstarbe tõttu. Kõnealuse toote või selles tootes sisalduvate ainete tavalise või realistliku kasutamise korral ei ole heitmete etteaimatav eraldumine keskkonda hüpoteetiline ja see on hõlmatud mõistega „heitmed keskkonda“ määruse nr 1367/2006 artikli 6 lõike 1 esimese lause tähenduses. (vt punktid 73–75)