Keywords

Summary



Keywords

1. Apellatsioonkaebus – Kostja vastus

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 61; Euroopa Kohtu kodukord, artikli 116 lõige 1)

2. Apellatsioonkaebus – Väited – Faktiliste asjaolude ebaõige hindamine – Vastuvõetamatus – Tõendite hindamise kontroll Euroopa Kohtus – Välistatus, välja arvatud faktide moonutamise korral

(EÜ artikkel 225; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik)

3. Ühenduse kaubamärk – Kaebemenetlus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 63)

4. Ühenduse kaubamärk – Kolmandate isikute märkused ja vastulause – Vastulause menetlemine – Kasutamise tõendamine

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 43 lõige 2)

Summary

1. Kui pool, kelle nõuded Esimese Astme Kohus on täielikult rahuldanud, taotleb Euroopa Kohtule esitatud vastuses apellatsioonkaebuse täielikku rahuldamata jätmist, ei pea ta taotlema oma esimeses astmes esitatud nõuete rahuldamist. Samuti, kui Euroopa Kohus rahuldab apellatsioonkaebuse ja otsustab, kasutades temale Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 61 antud õigust teha ise asjas lõplik kohtuotsus, peab ta neid nõudeid arvesse võtma ja need kas uuesti täielikult või osaliselt rahuldama või rahuldamata jätma, ilma et ta saaks tugineda asjaolule, et nimetatud pool ei ole neid nõudeid talle uuesti esitanud.

(vt punkt 32)

2. EÜ artikli 225 lõike 1 ja Euroopa Kohtu põhikirja artikli 58 esimese lõigu kohaselt saab Euroopa Kohtusse edasi kaevata ainult õigusküsimustes. Seega on Esimese Astme Kohtul ainupädevus tuvastada ja hinnata antud asjas olulisi fakte ning analüüsida tõendeid. Välja arvatud juhul, kui kohtule esitatud fakte on moonutatud, ei ole nende faktide ja tõendite hindamine seega niisugune õigusküsimus, mis kuuluks Euroopa Kohtu poolt apellatsiooni korras läbivaatamisele.

(vt punktid 49, 88)

3. Esimese Astme Kohus võib Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikoja otsuse vastu algatatud kohtumenetluse raames vaidlustatud otsuse tühistada või muuta üksnes juhul, kui selle puhul on tegemist ühega määruse nr 40/94 artiklis 63 nimetatud tühistamis- või muutmisalustest, milleks võib olla pädevuse puudumine, olulise menetlusnormi rikkumine, asutamislepingu, määruse nr 40/94 või nende rakendusnormide rikkumine või võimu kuritarvitamine. Samas ei saa Esimese Astme Kohus nimetatud otsust tühistada pärast selle tegemist ilmnenud alustel.

(vt punktid 54, 55)

4. „Kaubamärgi tegeliku kasutamisega” on tegemist juhul, kui kaubamärki kasutatakse vastavalt tema põhifunktsioonile, milleks on kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenuste päritolu tagamine, eesmärgiga luua turg neile kaupadele ja teenustele või säilitada seda, välja arvatud sümboolse tähendusega kasutamise puhul, mille ainsaks eesmärgiks on kaubamärgiga saadud õiguste säilitamine. Kaubamärgi kasutamise tegelikkuse hindamine peab põhinema nende faktide ja asjaolude kogumil, mille abil on võimalik kindlaks teha, kas kaubamärgi kaubanduslik kasutamine on tõeline, st eelkõige kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenuste jaoks vastavas majandussektoris turuosa säilitamiseks või loomiseks põhjendatuks peetaval kasutamisel, kaupade või teenuste olemusel, turu omadustel, kaubamärgi kasutamise ulatusel ja sagedusel.

Küsimus, kas kasutamine on piisav kaubamärgiga kaitstud teenuste või kaupade turuosa säilitamiseks või loomiseks, sõltub samuti paljudest teguritest, mida tuleb hinnata juhtumipõhiselt.

Sellest järeldub, et a priori ei ole võimalik abstraktselt kindlaks teha, millist kvantitatiivset piiri tuleks järgida, et teha kindlaks, kas kasutamine on tegelik või mitte . De mininis reeglit, mis ei võimaldaks Siseturu Ühtlustamise Ametil (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) või, edasikaebamise korral, Esimese Astme Kohtul hinnata kõiki neile esitatud kohtuasja asjaolusid, ei saa seetõttu kehtestada. Seega, kui kasutamisel on tegelik kaubanduslik eesmärk, võib isegi minimaalne kasutamine olla piisav tegeliku kasutamise tuvastamiseks.

(vt punktid 70–72)