Nii on see juhul, kui on esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu otsuse peale, millega kohus tunnustas üldist eeldust, mille kohaselt dokumendid, mis on koostatud poolelioleva mõjuhindamise ettevalmistamise käigus, on konfidentsiaalsed, tingimusel et esiteks võib asjaomane institutsioon seda eeldust edaspidi uuesti rakendada, kui esitatakse uusi taotlusi selliste dokumentidega tutvumiseks, ja teiseks, kui on tõenäoline, et hageja kui mittetulundusorganisatsioon, kelle ülesanne on tegutseda liidu seadusandliku menetluse suurema läbipaistvuse ja õiguspärasuse edendamiseks, esitab tulevikus uusi taotlusi vaidlusaluste dokumentidega analoogsete dokumentidega tutvumiseks ning et asjaomane institutsioon lükkab taotluse kõnealuse üldise eelduse alusel tagasi.

Määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele põhjendus 6 osutab, et tuleb tagada ulatuslikum õigus dokumentidega tutvuda juhtudel, kui liidu institutsioonid toimivad seadusandjana. Nimelt kodanike võimalus kontrollida kogu teavet, mis võeti liidu õigusloometoimingute aluseks, ja võimalus sellega tutvuda on tingimus, mis võimaldab neil tõhusalt kasutada oma demokraatlikke õigusi, mida on tunnustatud eelkõige ELL artikli 10 lõikes 3. Nende õiguste teostamine eeldab mitte ainult seda, et kodanikel on asjaomane teave, mõistmaks õigusloomeprotsessis liidu institutsioonide tehtud valikuid, vaid ka seda, et nad saaksid teabega tutvuda õigel ajal, siis kui nad saavad nende valikute kohta veel oma arvamust avaldada.

Määruse nr 1049/2001 artikli 12 lõikest 2, millega rakendatakse määruse põhjendusest 6 tulenevat põhimõtet, nähtub, et kui nimetatud määruse artiklites 4 ja 9 ei ole sätestatud teisiti, tuleb käsitada „seadusandlike dokumentidena“ ja seega teha vahetult kättesaadavaks mitte ainult liidu seadusandja poolt vastu võetud aktid, vaid ka üldisemalt sellised dokumendid, mis on koostatud või saadud liikmesriikides või liikmesriikide jaoks siduvate õigusaktide vastuvõtmismenetluse käigus.

Mõjuhindamised, mis on läbi viidud komisjoni seadusandlike algatuste vastuvõtmise eesmärgil, kuuluvad määruse nr 1049/2001 artikli 12 lõikes 2 nimetatud seadusandlike dokumentide hulka, arvestades selliste dokumentide eesmärki ja sisu. Mõjuhindamise suuniste kohaselt on sellised hindamised nimelt võtmeelement tagamaks, et institutsiooni algatused ja liidu õigusaktid töötataks välja läbipaistva, täieliku ja tasakaalustatud teabe põhjal. Selle teabe alusel saab komisjon hinnata algatuste otstarbekust, vajalikkust, laadi ja sisu. Täpsemalt sisaldavad mõjuhindamise aruanded erinevate kavandatavate poliitikavalikute kirjeldust, nende mõju, eeliste ja puuduste analüüsi ning valikute omavahelist võrdlust. Komisjoni seadusandlike algatustega tehtud poliitilised valikud on põhjendatud lähtuvalt mõjuhindamiste sisust. Siit järeldub, et mõjuhindamise aruanded ja sellele lisatud mõjuhindamiskomitee arvamus sisaldavad sellises kontekstis teavet, mis on liidu seadusandliku menetluse oluline tegur, olles osa liidu õigusloometoimingute alustest. Kuigi see, kas komisjon esitab seadusandliku ettepaneku, on mõjuhindamise etapil alles ebaselge, suurendab nende dokumentide avalikustamine õigusloomeprotsessi läbipaistvust ja avatust tervikuna, eriti selle protsessi ettevalmistavas järgus, ja tugevdab sel teel liidu demokraatlikkust, võimaldades liidu kodanikel teavet kontrollida ja proovida seda protsessi mõjutada.

Lisaks ei saa seda, et kodanike jaoks on oluline, et nad saavad tutvuda mõjuhindamise käigus koostatud dokumentidega, isegi kui komisjoni otsustamisprotsess on alles pooleli, seada kahtluse alla asjaolu, et dokumentide taotlejal oli võimalus osaleda institutsiooni poolt mõjuhindamise menetluste käigus korraldatud avalikel aruteludel ja et teatud hulk hindamisega seotud dokumente oli juba dokumentidega tutvumise võimaldamisest keeldumise otsuse vastuvõtmise ajal üldsusele kättesaadav. Kuigi selliste arutelude eesmärk on samuti tagada, et komisjoni otsustamisprotsess oleks läbipaistev ja kodanikud saaksid protsessis osaleda, ei asenda need arutelud kodanike võimalust saada oma taotluse alusel tutvuda mõjuhindamise aruannete ja mõjuhindamiskomitee arvamustega.

(vt punktid 84, 85, 90–94)