ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :100 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS (esimene ko da)
14. september 2010
Kohtuasi F-85/09
F rancisco Rossi Fer reras
versus
Euroopa Komisjon
Avalik teenistus — Ametnikud — 2001 /2002 . aasta hindamine — Karjääriar engu aruanne — 
Tühistamisotsuse täitmine — Akti tühistamise tagajärjed — Eesmärkide kindlaksmääramine
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega F. Rossi Ferreras palub 
tühistada t ema „ajavahemikul 1. juuli 2001 –31. detsember 2002 ” kar jääriar engu aruanne.
Otsus: Jätta hageja hagi rahuldamata. Mõista ko htukulud välja hagejalt.
Kokkuvõte
1. Tühistamishagi — Tühistamisotsus — Mõju — Haldusmenetlust lõpetava akti tühistamise tagajärjed
(EÜ artikkel 233)
2. Ametnikud — Hindamine — Karjääriarengu aruanne — Koostamine
(Personalieeskirjad, artikkel 43)
3. Ametnikud — Hindamine — Karjääriarengu a ruanne — Komisjoni kehtestatud süsteem — 
Üleminek vanalt süsteemilt uuele süsteemile
(Personalieeskirjad, artikkel 43)
4. Ametnikud — Hindamine — Karjääriarengu aruanne — Kohtulik kontroll — Piirid
(Personalieeskirjad, artikkel 43)
5. Ametnikud — Hindamine — Karjääriarengu aruanne — Hinnangute muudatus võrreldes v arasema 
hindamisega — Põhjendamiskohustus — Ulatus
(Personalieeskirjad, artikkel 43)
1. Sellise akti tühistamine liidu ko htu poolt, millega lõpetatakse mitut etappi hõlmav haldusmenetlus, 
ei too i lmtingimata kaa sa vaidlustatud o tsuse vastuvõtmisele ee lnenud me netluse tühistamist, 
sõltumata tühistava ko htuotsuse sisust või me netlust puudutavatest põhjustest.
2 ECLI:EU:F:2010 :100KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-85/09
ROSSIFERRERASVS. KOMISJON
(vt punkt 49)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 15. oktoober 1998 , kohtuasi T-2/95: Industrie des poudres sphériques vs. nõukogu (EKL 1998 , 
lk II-3939 , punkt 91).
Avaliku T eenistuse K ohus: 25. aprill 2007 , ko htuasi F-50/06: Lebedef-Caponi vs. ko misjon ( EKL AT 2007 , 
lk I-A-1-109 j a II-A-1-597, punkt 37); 22. oktoober 2008 , kohtuasi F-46/07: Tzirani vs. komisjon ( EKL AT 2008 , 
lk I-A-1-323 j a II-A-1-1773 , punkt 53).
2. Kui kar jääriar engu aruande projekti koo stamine ei olnud nõ uetekohane seetõttu, et hindaja ei viinud 
eelnevalt läbi nõutud hindamisvestlust, siis see v iga on t õhusalt parandatud, kui hindaja või aruande 
kinnitajaga on ko rraldatud formaalne vestlus pärast asjaomase aruande koo stamist, ku id enne aruande 
lõplikku ki nnitamist, ning asjaomane isik saab selle vestluse jooksul esitada o ma seisukoha.
(vt punktid 53 ja 54)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 13. detsember 2005 , liidetud ko htuasjad T-155/03, T-157/03 ja T-331/03: Cwik vs. komisjon 
(EKL AT 2005 , lk I-A-411 j a II-1865 , punktid 159–161).
3. Komisjoni võetud pe rsonalieeskirjade artikli 43 ü ldiste rakendussätete artikli 4 lõikest 1 ja artikli 7 
lõikest 1 tuleneb, et ametnike tulemuslikkuse hindamine 2001 /2002 . aasta hindamise raa mes toimub 
hoolimata sellest, et eesmärke ei ole eelnevalt kindlaks m ääratud. Selline kindlaksmääramata jätmine ei 
välista siiski seda, et ülemused määravad ametnikule kon kreetsed ülesanded.
Neil asjaoludel võib hindaja märkida kar jääriar engu ar uandesse viiteperioodi o sas, et ametnik ei ole 
oma ee smärke täitnud, kui see on n ii, kuna tema ülesanded olid m ääratletud ametikoha kir jelduses, 
millest ta oli teadlik.
Sellise aruande kehtivust ei saa ka htluse alla seada ar gumendiga, et ametnikule määratud ülesanded ei 
olnud piisavalt täpsed selleks, et tal oleks võimalik teha kindlaks, kuidas neid ülesandeid täita. Sellisel 
juhul peab ametnik kü sima oma ülemustelt vajalikke s elgitusi ja näpunäiteid.
(vt punktid 55–57)
4. Liidu institutsioonidel on o ma ametnike t öö h indamiseks u latuslik kaa lutlusõigus. Ametnikele 
karjääriar engu ar uandes antud v äärtushinnangud jäävad v äljapoole ko htulikku kon trolli, m ida 
teostatakse üksnes võimalike v ormivigade, administratsiooni hinnangus tehtud ilmsete faktivigade ja 
võimaliku v õimu ku ritarvitamise üle.
(vt punkt 72)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 12. september 2007 , kohtuasi T-249/04: Combescot vs. komisjon (EKL AT 2007 , lk I-A-1-181 
ja II-A-1-1219 , punkt 78).
5. Administratsioonil on ko hustus kar jääriar engu aruannet piisavalt ja üksikasjalikult põhjendada n ing 
teha asjaomasele isikule võimalikuks esitada n ende põhjenduste ko hta oma märkused, kusjuures nende 
nõuete täitmine on s eda o lulisem j uhul, ku i aruandes on ee lneva ar uandega võrreldes hindeid 
alandatud.
ECLI:EU:F:2010 :100 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-85/09
ROSSIFERRERASVS. KOMISJON
Kuna hageja sooritused võivad siiski viiteperiooditi erineda, on s elleks, et hindajal ja aruande kinnitajal 
lasuks eriline põhjendamiskohustus, vaja, et üksteisele järgnevate kar jääriar engu aruannete vahel oleks 
olemas piisavalt oluline erinevus.
(vt punktid 79 ja 81)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 12. juuni 2002 , kohtuasi T-187/01: Mellone vs. komisjon ( EKL AT 2002 , lk I-A-81 ja II-389, 
punkt 27 ja seal viidatud ko htupraktika); 25. oktoober 2005 , kohtuasi T-50/04: Micha vs. komisjon ( EKL AT 2005 , 
lk I-A-339 j a II-1499 , punkt 36).
Avaliku T eenistuse K ohus: 15. märts 2007 , ko htuasi F-111/05: Sanchez Ferriz vs. ko misjon ( EKL AT 2007 , 
lk I-A-1-71 j a II-A-1-425, punkt 65); 10. november 2009 , ko htuasi F-93/08: N v s. parlament (EKL AT 2009 , 
lk I-A-1-433 j a II-A-1-2339 , punkt 86).