Keywords

Summary



Keywords

1. Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78

(Nõukogu direktiiv 2000/78, artikli 9 lõiked 1 ja 3)

2. Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78

(Nõukogu direktiiv 2000/78, artikli 8 lõige 2)

Summary

1. Liidu esmast õigust ja direktiivi 2000/78 (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) artiklit 9 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus siseriiklik menetlusnorm, mille kohaselt peab isik, keda on töökohale kandideerimisel vanuse tõttu diskrimineeritud, selleks, et saada hüvitist talle tekitatud varalise või mittevaralise kahju eest, esitama teda diskrimineerinud instantsile nõude kahe kuu jooksul, tingimusel et

– esiteks ei tohi see tähtaeg olla ebasoodsam sellest, mis on siseriiklikus õiguses sätestatud samalaadsete kaebuste esitamiseks tööõiguse valdkonnas,

– teiseks ei või nimetatud tähtaja kulgema hakkamise alguspunkt olla määratletud nii, et see muudab direktiivist tulenevate õiguste kasutamise võimatuks või ülemäära raskeks.

Siseriiklikul kohtul tuleb kontrollida, kas need kaks tingimust on täidetud.

Kontrollimaks, kas võrdväärsuse põhimõtet on järgitud, peab siseriiklik kohus – kellele ainsana on vahetult teada tööõiguse valdkonnas kohaldatavad menetlusnõuded – hindama väidetavalt samalaadsete siseriiklikul õigusel põhinevate hagide puhul nii nende eset kui ka olulisi tunnuseid. Lisaks peab siseriiklik kohus iga niisuguse juhtumi analüüsimisel, mille puhul kerkib küsimus, kas mingi siseriiklik menetlusnorm on vähem soodne kui samalaadsete siseriiklike kaebuste jaoks ettenähtu, võtma arvesse selle sätte rolli menetluses tervikuna, menetluse kulgu ja selle eripära erinevates liikmesriigi ametiasutustes.

Mis puudutab tõhususe põhimõtte kohaldamist, siis vastab mõistlike tähtaegade määramine hagi esitamiseks – mille möödumisel see õigus lõpeb – üldjuhul tõhususe põhimõttest tulenevatele nõuetele, kuivõrd tegemist on aluspõhimõtteks oleva õiguskindluse põhimõtte kohaldamisega. Niisugused tähtajad ei muuda liidu õiguskorrast tulenevate õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära keeruliseks. Seda arvestades on liikmesriikidel õigus kehtestada kas pikemad või lühemad tähtajad. Mis puudutab nõude aegumistähtaegu, siis on liikmesriikide ülesanne kindlaks määrata ühenduse õiguse kohaldamisalasse kuuluvates siseriiklikes õigusnormides kasutatavad tähtajad, võttes arvesse eelkõige tehtavate otsuste olulisust nende adressaatidele, menetluste ja kohaldatavate õigusnormide keerukust, asjassepuutuvate isikute võimalikku arvu ja muid avalikke või erahuvisid, millega tuleb arvestada.

(vt punktid 28, 29, 36, 42 ja resolutsiooni punkt 1)

2. Direktiivi 2000/78 (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) artiklit 8 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus siseriiklik menetlusnorm, mis on vastu võetud selle direktiivi ülevõtmiseks ning millega muudeti varem kehtinud korda, mis nägi ette tähtaja soolise diskrimineerimise juhtudel hüvitise saamiseks.

Kuna direktiivi artiklis 1 ei ole diskrimineerimise alusena nimetatud sugu, ei saa mainitud põhjusel diskrimineerimisega seonduva kaitsetaseme võimalikku alandamist pidada direktiiviga reguleeritavasse valdkonda kuuluvaks.

(vt punktid 45, 47 ja resolutsiooni punkt 2)