AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

26. mai 2011

Kohtuasi F-40/10

Giorgio Lebedef

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Põhipuhkus – Puudumine pärast põhipuhkuse ärakasutamist ning ilma eelneva loata – Töötasu kaotus – Personalieeskirjade artikkel 60

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingu suhtes, esitatud hagi, milles G. Lebedef palub tühistada Eurostati peadirektori 11. augusti 2009. aasta otsuse, mille tagajärjel ta kaotas töötasu 5,5 päeva eest (sama arvu päevade võrra) puudumiste tõttu pärast põhipuhkuse ärakasutamist ja ilma vahetu ülemuse eelneva loata.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Mõista kõik kohtukulud välja hagejalt.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Puhkus – Põhipuhkus – Negatiivse saldo põhjustav puhkus – Eelneva loa taotlemise vajadus – Ametiühingute esindajana 50% ulatuses lähetuses olev ametnik – Mõju puudumine

(Personalieeskirjad, artikkel 60)

2. Ametnikud – Puhkus – Põhipuhkus – Komisjoni kehtestatud kord – Negatiivse saldo põhjustav puhkus – Eelneva loa taotlemine – Põhjendamiskohustus

(Personalieeskirjad, artikkel 60)

3. Ametnikud – Loata puudumine – Tagantjärele korrigeerimine – Tingimused

(Personalieeskirjad, artikkel 60)

4. Ametnikud – Ametniku kahjuks tehtud otsus – Põhjendamiskohustus – Ulatus

(Personalieeskirjad, artikkel 25)

5. Ametnikud – Hagi – Isikut kahjustav meede – Psühholoogilise ahistamise kontekstis tehtud otsus – Ahistamise ja vaidlustatud otsuse vahelise seose nõue

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

6. Ametnikud – Psühholoogiline ahistamine – Mõiste

(Personalieeskirjad, artikli 12a lõige 3)

1. Personalieeskirjade artikli 60 sõnastusest tuleneb, et negatiivse saldo põhjustava põhipuhkuse võtmiseks on vaja asjaomase isiku vahetu ülemuse eelnevat luba. Sellega seoses ei ole ametnikul, kes ei ole seda luba saanud, võimalik tugineda asjaolule, et ta ei tööta de facto oma teenistuses, sest on 50% ulatuses lähetuses ametiühingute esindajana.

Vastavalt põhimõttele, mille kohaselt ei saa rikkumine tuua rikkujale kasu, ei vabasta ametniku loata puudumised ülejäänud 50% aja jooksul teda puhkusealaste eeskirjade järgimisest. Seega, kui ametnik lahkub, kontrollimata enne, kas tema puhkusetaotlus rahuldati, puudub ta loata selle tingimuse tähenduses, mille järgi peab ta saama oma vahetult ülemuselt eelneva loa.

(vt punktid 26 ja 30)

Viited:

Euroopa Liidu Üldkohus: 16. detsember 2010, kohtuasi T-364/09 P: Lebedef vs. komisjon ja kohtuasi T-52/10 P: Lebedef vs. komisjon.

Avaliku Teenistuse Kohus: 7. juuli 2009, kohtuasi F-39/08: Lebedef vs. komisjon; 30. november 2009, kohtuasi F-54/09: Lebedef vs. komisjon.

2. Komisjoni poolt vastu võetud puhkusealaste rakendussätete kohaselt on negatiivse saldo põhjustava põhipuhkuse võtmiseks vaja asjaomase isiku vahetu ülemuse eelnevat luba, mille võib anda vaid erandjuhtudel ja põhjendatud taotluse alusel. Arvestades, et see luba peab olema antud enne asjaomase isiku puhkusele minekut, peab sama nõue tingimata kehtima ka põhjenduse puhul, mille alusel vahetu ülemus otsustab, kas taotletud luba anda või mitte. Seega ei saa taotlust pidada põhjendatuks, kui selgitused antakse hiljem ja need ei ole vahetule ülemusele teada ajal, mil ta otsustab puhkusetaotluse rahuldamata jätta. Järelikult ei saa vahetule ülemusele selle taotluse rahuldamata jätmist ette heita.

Peale selle viitab asjaolu, et eelnev luba antakse vaid erandjuhtudel ja asjaomase isiku vahetu ülemuse vastutusel, vältimatult sellele, et administratsioonil on selles valdkonnas ulatuslik hindamisruum, mida ta kasutab oma sisekorraldusõiguse alusel.

(vt punktid 26, 31 ja 32)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: 7. juuli 2009, kohtuasi F-39/08: Lebedef vs. komisjon (punkt 55); 30. november 2009, kohtuasi F-54/09: Lebedef vs. komisjon (punkt 48).

3. Hilinenud kinnitused, mis tõendavad, et ametnik viibis ametiühingute ja personalieeskirjade järgses esinduses, ei võimalda loata puudumisi tagantjärgi heaks kiita, sest sel viisil heakskiitmine on personalieeskirjade artikli 60 kohaselt võimalik vaid haiguse või õnnetusjuhtumi korral. Igal juhul, isegi kui on esitatud ex post kinnitused, peab pädevale administratsioonile jääma teatav õigus kontrollida ja hinnata, kas loata puudumisena arvestatud puudumise hilisem heakskiit on põhjendatud.

(vt punkt 32)

4. Liidu institutsiooni poolt ametniku kahjuks tehtud otsuse põhjenduse võimaliku puudumise saab parandada kohase põhjenduse andmisega kaebusele vastamise staadiumis, arvestades et kõnealune põhjendus peab kattuma selle otsuse põhjendusega, mille peale kaebus esitati.

(vt punkt 38)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 18. september 2003, kohtuasi T-221/02: Lebedef jt vs. komisjon (punkt 62).

Avaliku Teenistuse Kohus: 7. november 2007, kohtuasi F-57/06: Hinderyckx vs. nõukogu (punkt 25).

5. Vaid seetõttu, et ametniku psühholoogiline ahistamine on tõendamist leidnud, ei ole kõik ajaliselt ahistamisega paralleelselt asjaomase ametniku kahjuks tehtud otsused siiski õigusvastased, asjaomase ahistamise ja vaidlustatud otsuse põhjenduste vahel peab veel ka ilmnema seos.

(vt punkt 42)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: 24. veebruar 2010, kohtuasi F-2/09: Menghi vs. ENISA (punkt 69); 4. aprill 2011, kohtuasi F-45/10: AO vs. komisjon (punkt 39).

6. Teenistuse nõuetekohase toimimise eesmärgil puhkuse andmisest keeldumist ei saa põhimõtteliselt pidada ahistamise ilminguks. See kehtib seda enam juhul, kui ametnik jätab tegemata nõutud haldustoimingud, küsimata enne lahkumist oma vahetult ülemuselt eelnevalt luba. Samadel põhjustel ei saa ametnik põhjendatult väita, et tema puhkusetaotluse rahuldamata jätmine või selle taotluse hiljem heaks kiitmata jätmine kujutab endast käitumist, mida võib pidada psühholoogilise ahistamise ilminguks.

(vt punktid 45 ja 46)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 4. mai 2005, kohtuasi T-144/03: Schmit vs. komisjon (punkt 78); 25. oktoober 2007, kohtuasi T-154/05: Lo Giudice vs. komisjon (punkt 107).