ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

1. Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Taimekaitsevahendite turuleviimine – Direktiiv 91/414

(Nõukogu direktiiv 91/414; nõukogu otsus 2003/199, artikli 2 esimese lõigu punkt 3)

2. Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Taimekaitsevahendite turuleviimine – Direktiiv 91/414

(Nõukogu direktiiv 91/414, artikli 8 lõige 2; nõukogu otsus 2003/199, artikli 2 esimese lõigu punkt 3)

3. Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Taimekaitsevahendite turuleviimine – Direktiiv 91/414

(Nõukogu direktiiv 91/414; nõukogu otsus 2003/199, artikli 2 esimese lõigu punkt 3)

Summary

1. Otsuse 2003/199 aldikarbi nõukogu direktiivi 91/414 taimekaitsevahendite turuleviimise kohta I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta artikli 2 esimese lõigu punkti 3 lugemine nii, et see võimaldab vaatamata toimeaine „aldikarb” direktiivi 91/414 I lisasse kandmisest keeldumisele anda liikmesriikidel uusi lubasid selliste toodete turuleviimiseks, oleks samal ajal kokkusobimatu nimetatud direktiivi üldise ülesehituse ja eesmärgiga ning oleks vastuolus direktiivi artikli 8 lõike 2 neljanda lõiguga, mis kohustab liikmesriike tagama juhul, kui nad otsustavad mitte kanda toimeainet viimati nimetatud lisasse, et asjakohaste lubade tühistamine või muutmine toimub ettenähtud aja jooksul. Otsuse 2003/199 artikli 2 esimese lõigu punkti 3 selline lugemine on vastuolus nimetatud sätte teiste keeleversioonidega.

Järelikult tuleb otsuse 2003/199 artikli 2 esimese lõigu punkti 3 tõlgendada nii, et see säte võimaldab teatavatel tingimustel kõnealuse otsuse lisa veerus A nimetatud liikmesriikidel jätta jõusse toimeainet „aldikarb” sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimise load esmatähtsaks peetavate kasutusviiside kohta kuni 30. juunini 2007.

(vt punktid 22–24)

2. Otsuse 2003/199 aldikarbi nõukogu direktiivi 91/414 taimekaitsevahendite turuleviimise kohta I lisasse kandmata jätmise kohta artikli 2 esimese lõigu punkt 3, millega määratakse kindlaks tähtaeg toimeainet „aldikarb” sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimise lubade tühistamiseks, kujutab endast selle direktiivi artikli 8 lõike 2 rakendussätet.

Kuna direktiiv 91/414 ei sätesta selle kohta ühtegi piirangut, ei saa nimetatud direktiivi sätetega vastuolus olevaks lugeda toimeainet „aldikarb” sisaldavate toodete turuleviimise lubade tühistamiseks erinevate tähtaegade määramist vastavalt nende toodete kasutusviisidele.

(vt punktid 25–27)

3. Otsuse 2003/199 aldikarbi nõukogu direktiivi 91/414 taimekaitsevahendite turuleviimise kohta I lisasse kandmata jätmise ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta artikli 2 esimese lõigu punkti 3 vastuvõtmisel hindas nõukogu sisseviidava süsteemi eeliseid ja puudusi igakülgselt, kusjuures süsteem ei olnud eesmärke arvestades ilmselgelt sobimatu.

(vt punkt 32)
Keywords

Summary



Keywords

Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Teenuste osutamine

(Nõukogu direktiiv 77/388/EMÜ, artikli 9 lõike 2 punkti c esimene taane)

Summary

Kuuenda direktiivi 77/388 kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 9 lõike 2 punkti c esimene taane määratleb nende teenuste osutamise kohana, mis on seotud kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus-, meelelahutus- vms tegevusega, sealhulgas nimetatud liiki tegevuse korraldaja tegevusega ning nendega seotud abiteenuste osutamisega, nende teenuste tegeliku osutamise koha. Seda sätet tuleb tõlgendada nii, et laadal või messil korraldaja poolt eksponentidele osutatud kompleksteenus on käsitatav ühe selles sättes nimetatud teenuste osutamise liigina.

Kuuenda direktiivi artikli 9 lõike 2 punkti c esimeses taandes loetletud erinevate teenuste osutamise liikide ühised tunnused tulenevad nende asjakohaste teenuste komplekssest olemusest, mis koosnevad tavaliselt mitmest teenusest, ning samuti sellest, et nimetatud teenuseid osutatakse paljudele teenusesaajatele, st kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus-, või meelelahutustegevuses osalevatele isikutele, kes täidavad mitmesuguseid rolle. Nende erinevate teenuseliikide ühiseks tunnuseks on ka see, et neid osutatakse üldiselt ühekordsete ürituste puhul ning seda kohta, kus neid kompleksseid teenuseid tegelikult osutatakse, on põhimõtteliselt lihtne kindlaks teha, kuna nimetatud üritused toimuvad konkreetses kohas. Olenemata messi või laada temaatikast on nende eesmärk mitmetele teenusesaajatele põhimõtteliselt osutada ühes kohas ja üks kord erinevaid kompleksse olemusega teenuseid, mille eesmärk on informatsiooni andmine, kaupade või ürituste esitlemine külastajatele, et neid reklaamida.

Neil asjaoludel tuleb messi või laata pidada kuuenda direktiivi artikli 9 lõike 2 punkti c esimeses taandes nimetatud muu sellise tegevuse hulka kuuluvaks.

(vt punktid 23–25, 29 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Konventsioon kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta – Täitmine – Täitmist lubav otsus – Tähendus

(Brüsseli 27. septembri 1968. aasta konventsioon, artikkel 36)

Summary

27. septembri 1968. aasta konventsiooni kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades, mida on muudetud 1978., 1982. ja 1989. aasta ühinemiskonventsioonidega, artiklit 36 tuleb tõlgendada selliselt, et see nõuab kohtuotsuse täitmist lubava määruse nõuetekohast kättetoimetamist vastavalt selle osalisriigi menetlusnormidele, milles kohtuotsuse täitmist taotletakse, ja seetõttu ei piisa kohtuotsuse täitmist lubava määruse kättetoimetamata jätmise või kättetoimetamise korra rikkumise korral antud artiklis sätestatud tähtaja kulgema hakkamiseks üksnes sellest, et pool, kelle vastu täitmist taotletakse, on sellest määrusest teada saanud.

Esiteks on kohtuotsuse täitmist lubava määruse kättetoimetamise nõude ülesanne ühelt poolt kaitsta selle poole õigusi, kelle vastu täitmist taotletakse ja teiselt poolt võimaldada selles sättes kehtestatud rangelt kohustusliku tähtaja täpset arvutamist tõendite alusel. Selline kaksikülesanne koos eesmärgiga lihtsustada nõudeid, mis kehtivad teistes osalisriikides tehtud kohtuotsuste täitmise suhtes, seletab, miks on konventsioonis kohtuotsuse täitmist lubava määruse sellele poolele, kelle vastu täitmist taotletakse, edastamisele kehtestatud rangemad tingimused kui sama määruse edastamisel taotlejale. Teiseks tuleb märkida, et tähtsuse omistamine üksnes sellele, kas täitemenetluse võlgnik on kohtuotsuse täitmist lubavast määrusest teada saanud, võib muuta kättetoimetamise nõude sisutühjaks ja selles sättes kehtestatud sätestatud tähtaja täpse arvutamise palju raskemaks, takistades niiviisi konventsiooni sätete ühetaolist kohaldamist.

(vt punktid 34–38 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Töötajad – Diplomite ja kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine – Direktiivide 89/48 ja 92/51 kohaldamisala

(Nõukogu direktiiv 89/48, artikli 3 esimese lõigu punkt b; nõukogu direktiiv 92/51)

2. Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Töötajad – Vähemalt kolmeaastase kutseõppe läbimisel antavate kõrgharidusdiplomite tunnustamine – Direktiiv 89/48

(Nõukogu direktiiv 89/48, artikli 4 lõike 1 kolmas lõik)

Summary

1. Direktiivi 92/51 tööalase koolituse tunnustamise teise üldsüsteemi kohta, millega täiendatakse direktiivi 89/48 vähemalt kolmeaastase kutseõppe läbimisel antavate kõrgharidusdiplomite tunnustamise üldsüsteemi kohta, mõlemad muudetud direktiiviga 2001/19, ei kohaldata taotlejale, kellel on selline kvalifikatsioon nagu annab diplom „Bachelor of Arts in Fine Arts Valuation” ning kes soovib tegutseda vallasvara avaliku enampakkumise juhataja kutsealal liikmesriigis, kus sellel kutsealal tegutsemine on reserveeritud isikutele, kes on omandanud diplomi direktiivi 89/48 tähenduses.

Seevastu võib viimati nimetatud direktiivi ja eelkõige selle artikli 3 esimese lõigu punkti b sellise taotleja suhtes kohaldada siis, kui vallasvara avaliku enampakkumise juhataja kutseala ei ole liikmesriigis, kus nimetatud taotleja oma kvalifikatsiooni omandas, reguleeritud kutseala selle direktiivi artikli 1 punkti c tähenduses. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab vajadusel välja selgitama, kas see vastab tegelikkusele.

(vt punkt 49 ja resolutiivosa punkt 1)

2. Selleks et teha erandit põhimõttest, mille kohaselt on taotlejal õigus vabalt valida kohanemisaja ja sobivustesti vahel, kehtestab direktiivi 89/48 vähemalt kolmeaastase kutseõppe läbimisel antavate kõrgharidusdiplomite tunnustamise üldsüsteemi kohta, muudetud direktiiviga 2001/19, artikli 4 lõike 1 kolmas lõik liikmesriikidele kompensatsioonimeetme valimise võimaldamiseks kaks kumulatiivset tingimust. Ühelt poolt peab tegemist olema kutsealaga, millega tegelemine eeldab siseriiklike õigusnormide täpset tundmist. Teiselt poolt peab siseriiklike õigusaktidega seotud abistamine ja/või nõustamine olema kutsetegevuse oluline ja püsiv osa.

Mis puudutab esimest küsimust, siis kutseala, millel tegutsema hakkamine eeldab vähemalt kaheaastase kestusega õigushariduse omandamist, kujutab endast kutseala, mille puhul võib eeldada, et sellega tegelemine eeldab siseriiklike õigusnormide täpset tundmist viidatud sätte tähenduses.

Mis puudutab teist tingimust, siis ei ole selle sätte kohaldamiseks vajalik, et kõnealune tegevus sisaldaks kogu siseriiklikku õigust puudutavat abistamist ja/või nõustamist; piisab, kui see puudutab teatud konkreetset valdkonda ning kujutab endast nimetatud tegevuse olulist ja püsivat osa. Sellistel tingimustel tuleb toetuda eelkõige kõnealuse kutseala tavalisele praktikale.

(vt punktid 53 ja 60 ning resolutiivosa punkt 2)
Keywords

Summary



Keywords

Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Teenuste osutamine

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikli 9 lõike 2 punkt a)

Summary

Kalapüügiõiguse loovutamine kalapüügiloa tasu eest võõrandamise teel kujutab endast kinnisvaraga seotud teenuste osutamist kuuenda direktiivi 77/388 kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 9 lõike 2 punkti a tähenduses.

Kalapüügiõigusi saab teostada ainult asjaomasel jõel ja vaid jõe nendel osadel, mis on lubades märgitud, seega kajastab vooluveekogu ise kalapüügiloa ja järelikult ka kalapüügiõiguse võõrandamise põhilist sisu. Kuna teenuste osutamine seisneb vara, milleks on jõgi, kasutamise õiguse võõrandamises, on see kinnisasi kõnealuse teenuse osutamise keskne ja möödapääsmatu element. Lisaks vastab koht, kus kinnisasi asub, teenuse lõpptarbimise kohale. Nendest seikadest tuleneb, et kalapüügiõiguste võõrandamise ja vooluveekogu nende osade vahel, mille suhtes need õigused kehtivad, valitseb piisavalt otsene seos.

(vt punktid 25–27 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Kaubamärgid – Direktiiv 89/104 – Registreerimisest keeldumise põhjus või kehtetus – Eristusvõimeta kaubamärgid, kirjeldavad või tavalised kaubamärgid

(Nõukogu direktiiv 89/104, artikli 3 lõige 3)

Summary

Esimese kaubamärgidirektiivi 89/104 artikli 3 lõiget 3 tuleb tõlgenda nii, et kaubamärgi registreerimise taotluse saab kõnealuse sätte alusel rahuldada üksnes siis, kui on tõendatud, et asjaomane tähis on kasutamise käigus omandanud eristusvõime liikmesriigi – või Beneluxi riikide puhul Beneluxi – territooriumi kogu selles osas, kus esineb registreerimisest keeldumise põhjus.

Olukorras, kus kaubamärk koosneb liikmesriigi või Beneluxi riikide ühe ametliku keele ühest või mitmest sõnast ning kus keeldumispõhjus esineb liikmesriigi või käesoleval juhul Beneluxi riikide üksnes ühel keelealal, peab olema tuvastatud, et tähis on kasutamise käigus omandanud eristusvõime kogu sellel keelealal. Niimoodi määratletud keelealal tuleb hinnata, kas sihtrühm või vähemalt selle oluline osa tunnevad selle kaubamärgi alusel kõnealused kaubad või teenused ära konkreetse ettevõtja kaupade või teenustena.

(vt punktid 23, 28, resolutiivosa punktid 1 ja 2)
Keywords

Summary



Keywords

Sotsiaalpoliitika – Õigusaktide ühtlustamine – Kollektiivsed koondamised – Direktiiv 75/129

(Nõukogu direktiiv 75/129, artikli 1 lõike 2 punkt d)

Summary

Direktiivi 75/129 kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta tuleb tõlgendada selliselt, et seda kohaldatakse kollektiivsetele koondamistele, mis on tingitud üksnes tööandja otsusel toimuvast äriühingu või ettevõtte tegevuse lõpetamisest, ilma et selle kohta oleks tehtud eelnevat kohtuotsust, ning direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis d sätestatud erand ei välista selle kohaldamist.

(vt punkt 45 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Mitteosamakseline erihüvitis

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artikli 4 lõige 2a ja artikkel 10a ning IIa lisa)

Summary

Hüvitist, mida makstakse Madalmaade seaduse alusel, mis käsitleb invaliididest noorte töövõimetuskindlustust (Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening jonggehandicapten), ning mida on mainitud määruse nr 1408/71 IIa lisas (muudetud ja ajakohastatud määrusega nr 118/97, mida on muudetud määrusega nr 307/1999), tuleb käsitleda mitteosamakselise erihüvitisena määruse nr 1408/71 artikli 4 lõike 2a mõttes, kuna ühest küljest kujutab see endast asendavat toetust, mis on mõeldud isikutele, kelle puhul ei ole täidetud kindlustustingimused, et saada invaliidsushüvitist kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 punkti b mõttes, ning see on olemuselt sotsiaalabi, mida antakse majanduslikel ja sotsiaalsetel põhjustel, ning teisest küljest ei sõltu selle toetuse maksmine sellest, kas hüvitise saajal on ühtlasi õigus mõnele muule osamakselisele sotsiaalkindlustushüvitisele. Järelikult tuleb kohaldada üksnes nimetatud määruse artikli 10a kooskõlastavat sätet ning seega ei saa maksta seda hüvitist isikutele, kes ei ela riigis, kus see on ette nähtud.

(vt punktid 31, 34, 37, 38, 44 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Liikmesriikide võimalus säilitada maksuvabastus, mille puhul tagastatakse eelnenud etapis makstud maks

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikli 28 lõike 2 punkt a)

Summary

Asjaolu, et teatavad kaubad tarnitakse ühe tarnena, mis sisaldab ühtlasi nii põhikaupa, millele liikmesriigi õigusaktide alusel kohaldatakse kuuenda direktiivi 77/388 kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (muudetud direktiiviga 92/77, millega täiendatakse ühist käibemaksusüsteemi ja muudetakse direktiivi 77/388 (käibemaksumäärade ühtlustamine)) artikli 28 lõike 2 punkti a tähenduses maksuvabastust, mille puhul tagastatakse eelnenud etapis makstud maks, kui ka kaupu, mis neist õigusaktidest tulenevalt ei ole selle maksuvabastusega hõlmatud, ei takista asjaomasel liikmeriigil maksustamast käibemaksu hariliku määraga nende välistatud kaupade tarnet.

Kuigi ühte tarnet käsitlevast kohtupraktikast tõepoolest nähtub, et selline tarne maksustatakse põhimõtteliselt ühe käbemaksumääraga, ei välista see asjaomase tarne teatavate osade maksustamist eraldi, kui vaid sellise maksustamise puhul täidetakse tingimusi, mis kuuenda direktiivi artikli 28 lõike 2 punktis a on ette nähtud sellise maksuvabastuse kohaldamiseks, mille puhul tagastatakse makstud maks.

(vt punktid 24, 27 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused – Kaitstud teoste rentimis- ja laenutusõigus – Direktiiv 92/100

(Nõukogu direktiiv 92/100, artiklid 1 ja 5)

2. Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi – Otsusest või direktiivist tulenevate kohustuste rikkumine – Vastuväited

(EÜ artikkel 226)

Summary

1. Liikmesriik, kes vabastab kõik üldsusele laenutamisega tegelevate asutuste kategooriad kohustusest maksta autoritele tasu üldsusele laenutamise eest, rikub kohustusi, mis tulenevad direktiivi 92/100 rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas artiklitest 1 ja 5. Direktiivi artikli 5 lõiget 3, mille kohaselt võivad liikmesriigid vabastada teatavad asutuste kategooriad autoritele selle artikli lõike 1 osutatud tasu maksmisest üldsusele laenutamise eest, ei saa tõlgendada nii, nagu lubaks see teha kõikehõlmava erandi mainitud tasu maksmise kohustusest, kuna selline erand muudaks sisutuks nimetatud artikli lõike 1 ja seega jääks see säte ilma oma kasulikust mõjust. Direktiivi eesmärk on autoritele ja esitajatele piisava sissetuleku tagamine ning eelkõige fonogrammide ja filmide tootmiseks vajalike eriti suurte ja riskantsete investeeringute tagasisaamise kindlustamine. Juhul kui kõik selliste asutuste kategooriad, mis sellise laenutamisega tegelevad, oleks vabastatud direktiivi artikli 5 lõikes 1 ette nähtud kohustusest, jääksid autorid ilma tasust, mis võimaldaks neil tagasi saada tehtud investeeringud, mis omakorda peegelduks uute teoste loomises.

(vt punktid 23–25, 42 ja resolutiivosa)

2. Väljakujunenud kohtupraktikast tulenevalt ei saa liikmesriik tulemuslikult tugineda direktiivi või talle adresseeritud otsuse õigusvastasusele vastuväitena liikmesriigi kohustuste rikkumise hagile, mis on esitatud selle otsuse täitmata jätmise või selle direktiivi rikkumise tõttu.

(vt punkt 30)
Keywords

Summary



Keywords

Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Ravikindlustus – Pensionäride sissemaksed

(EÜ artikkel 39; nõukogu määrus nr 1408/71, artikkel 27 ja artikli 33 lõige 1)

Summary

Määruse nr 1408/71 (muudetud ja ajakohastatud määrusega nr 118/97) artikli 33 lõikega 1 ei ole vastuolus see, kui elukohariigi asutustelt pensioni saava pensionäri ravikindlustusmaksete kindlaksmääramise aluste kinnitamisel selles liikmesriigis, mis on selle määruse artikli 27 kohaselt hüvitiste osas pädev, arvatakse nende aluste hulka lisaks elukohaliikmesriigis saadud pensionile ka teise liikmesriigi asutuste makstav pension, tingimusel et kindlustusmakse ei ole suurem kui elukohaliikmesriigis saadav pensionisumma.

Siiski on EÜ artikliga 39 vastuolus see, et teise liikmesriigi asutustelt saadud pensioni summa võetakse arvesse juhul, kui selles teises liikmesriigis on seal saadud töötasult maksed juba sooritatud. Huvitatud isikute kohustus on tõendada, et varasemad maksed on tegelikult sooritatud.

(vt punktid 37, 38 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Apellatsioonkaebus – Väited – Korrakohaselt esitatud tõendite väär hindamine – Vastuvõetamatus, välja arvatud tõendite tähenduse moonutamise korral

(EÜ artikkel 225, Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik)

2. Menetlus – Hagiavaldus – Vorminõuded

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 44 lõike 1 punkt c)

3. Ühenduse kaubamärk – Kaebemenetlus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 63 ja artikli 74 lõige 1)

Summary

1. Esimese Astme Kohus on pädev hindama talle esitatud tõendite väärtust. Kuigi Esimese Astme Kohus ei pea oma hinnangut iga talle esitatud tõendi kohta otsesõnu põhjendama, peab ta põhistama otsust nii, et Euroopa Kohtul oleks võimalik teostada kohtulikku kontrolli, seda eelkõige selleks, et võimaldada Euroopa Kohtul kontrollida Esimese Astme Kohtule esitatud tõendite tähenduse võimalikku moonutamist.

Peale selle on Esimese Astme Kohtul lubatud faktilistele asjaoludele antava sõltumatu hinnangu andmisel arvesse võtta seda, et üks pool ei ole teatud asjaoludele tuginenud.

(vt punktid 22 ja 23)

2. Esimese Astme Kohus peab jätma vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata hagiavalduse nõude, mis talle esitati, ilma et selle hagiavalduse tekstist endast nähtuksid ühtselt ja arusaadavalt faktilised ja õiguslikud asjaolud, millel see nõue põhineb. Sellest tuleneb, et nende asjaolude puudumist hagiavalduses ei saa korrigeerida nende esitamisega kohtuistungil.

(vt punkt 37)

3. Ühest küljest nähtub määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artiklist 63, et Esimese Astme Kohus võib Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikoja otsuse tühistada või muuta üksnes pädevuse puudumise, olulise menetlusnormi rikkumise, EÜ asutamislepingu, määruse nr 40/94 või nende rakendusnormide rikkumise või võimu kuritarvitamise tõttu. Niisiis piirdub selle otsuse üle teostatav ühenduse kohtu kontroll selle õiguspärasuse kontrolliga ning selle esemeks ei ole seega ühtlustamisameti instantside poolt kontrollitud faktilistele asjaoludele uue hinnangu andmine.

Teisest küljest tuleneb sama määruse artikli 74 lõikest 1, et registreerimisest keeldumise suhteliste põhjustega seotud menetlustes piirdub ühtlustamisamet kontrollimisel siiski osaliste esitatud faktide, tõendite ja väidetega ning esitatud nõudmistega.

Kuna ühtlustamisamet ei saa arvesse võtta faktilisi asjaolusid, mida pooled ei ole temale esitanud, ei saa ühtlustamisameti otsuste õiguspärasust nende faktide alusel vaidlustada. Seega ei saa ka Esimese Astme Kohus nende faktiliste asjaolude tõendamiseks esitatud tõendeid arvesse võtta.

(vt punktid 50–52)
Keywords

Summary



Keywords

Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Farmaatsiaalane tegevus

(Nõukogu direktiiv 85/433, artikkel 2)

Summary

Direktiivi 85/433, mis käsitleb farmaatsiaalaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid teatava farmaatsiaalase tegevusega seotud asutamisõiguse kasutamise hõlbustamiseks, artikli 2 lõige 1 paneb igale liikmesriigile kohustuse tunnustada artiklis 4 loetletud diplomeid, mis on liikmesriikide kodanikele välja antud mõnes teises liikmesriigis kooskõlas direktiivi 85/432 teatavat farmaatsiaalast tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta artikliga 2, käsitledes neid diplomeid oma riigi territooriumil samaväärsena nende artiklis 4 loetletud diplomitega, mida ta ise välja annab. Direktiivi 85/433 artikli 2 lõike 2 esimeses lõigus on öeldud, et liikmesriigid ei pruugi siiski tunnustada sama artikli lõikes 1 nimetatud diplomeid uute üldsusele avatud apteekide rajamise puhul ning et vähem kui kolm aastat avatud apteeke käsitatakse samuti uutena.

Sellest järeldub, et eelnimetatud artiklis 2 tervikuna nähakse ette vastastikuse tunnustamise kohustus ainult apteekide puhul, mis on olnud avatud vähemalt kolm aastat. Seega liikmesriik, kes täidab diplomite vastastikusel tunnustamisel üksnes ette nähtud miinimumtaseme, ei kasuta direktiiviga talle antud kaalutlusõigust.

(vt punktid 27, 28, 33 ja 34 ning resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Ühine tollitariifistik – Tariifirubriigid – Alamrubriik 9503 90 32 (muud plastist, mehaanilise jõuallikata mänguasjad)

(Nõukogu määrus nr 442/2000)

Summary

Määruse nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisa muutva määruse nr 1832/2002 kohase kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 9503 90 32 tuleb tõlgendada nii, et sellega on hõlmatud määruse nr 442/2000 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris lisas oleva tabeli punktis 3 kirjeldatud gaasiga täidetavad õhupallid, mis on valmistatud alumiiniumikihiga kaetud kokkuühendatud plastkilest, kusjuures plastkile moodustab õhupalli välisseina.

Komisjoni poolt selles määruses ette nähtud klassifikatsioon on analoogia alusel kohaldatav õhupallide suhtes, millel on samad koostisosad, kuid mille puhul plastkile moodustab siseseina.

(vt punktid 16, 28, 33, 35, resolutiivosa punktid 1 ja 2)