Keywords

Summary



Keywords

1. Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Komisjoni otsus riigiabi kohta

(EÜ artikli 87 lõige 1, artikli 88 lõige 2 ja artikkel 253)

2. Riigiabi – Haldusmenetlus – Abisaaja õigus olla ära kuulatud – Piirid

(EÜ artikli 88 lõige 2)

3. Riigiabi – Mõiste – Hindamiskriteerium – Eraõigusliku investori kriteerium – Komisjoni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid

(EÜ artikli 87 lõige 1)

4. Riigiabi – Mõiste – Raskuses oleva äriühingu võlgade alandamine riigiasutuste poolt – Hindamiskriteerium – Eraõigusliku võlausaldaja kriteerium

(EÜ artikli 87 lõige 1)

5. Riigiabi – Ebaseadusliku abi tagastamine – Eelnenud olukorra taastamine – Proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine – Puudumine – Abisaaja äriühingu likvideerimine – Abi andnud liikmesriigi kohustus tagada tõhus tagasinõudmine

(EÜ artikli 88 lõige 2)

6. Riigiabi – Keeld – Erandid – Riigiabi, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks – Komisjoni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid

(EÜ artikli 87 lõige 3)

7. Riigiabi – Haldusmenetlus – Kohustus kuulata ära riigi vahendite saaja seoses komisjoni õigusliku hinnanguga – Puudumine

(EÜ artikkel 88)

8. Ühenduse õigus – Põhimõtted – Kaitseõigus – Kohaldamine komisjoni poolt algatatud haldusmenetlusele – Abiprojekti uurimine – Ulatus

(EÜ artikli 88 lõige 2)

9. Riigiabi – Komisjoni otsus, millega kuulutatakse teatamata jäetud riigiabi ühisturuga kokkusobimatuks – Põhjendamiskohustus – Ulatus

(EÜ artikli 88 lõige 3 ja artikkel 253)

Summary

1. EÜ artikli 253 järgne põhjendus peab olema kohandatud kõnealuse õigusakti olemusega ja peab näitama selgelt ja ühemõtteliselt õigusakti autoriks oleva institutsiooni arutluskäiku, et huvitatud isik saaks teada vastuvõetud meetme põhjenduse ja pädev kohus võiks oma järelevalvet teostada. Põhjenduse nõuet tuleb hinnata seoses antud juhtumi asjaoludega. Põhjendus ei pea täpsustama kõiki asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, kuna küsimust õigusakti põhjenduse kooskõlast EÜ artikliga 253 tuleb hinnata mitte üksnes selle sõnastuse alusel, vaid ka selle konteksti ja kõigi antud asja puudutavate õigusnormide alusel.

Eelkõige ei pea komisjon seisukohta võtma EÜ artikli 88 lõike 2 tähenduses huvitatud isikute esitatud kõigi argumentide osas, vaid ta võib piirduda otsuse seisukohast olulise tähtsusega asjaolude ja õiguslike kaalutluste esitamisega.

(vt punktid 59 ja 60)

2. Riigiabi uurimismenetlus algatatakse abi andmise eest vastutava liikmesriigi suhtes. EÜ artikli 88 lõike 2 tähenduses huvitatud isikud, sh abi saaja, ei saa ise pretendeerida sellisele võistlevale vaidlusele komisjoniga, nagu viimasel toimub antud liikmesriigiga, ja seega on nende sisuliseks rolliks komisjonile infoallikaks olemine.

Ükski riigiabi uurimismenetluse säte ei anna abisaajale teiste huvitatud isikute hulgas erilist rolli, arvestades, et menetlust ei viida läbi tema vastu, millisel juhul võiks ta nõuda sama ulatuslikke õigusi nagu kaitseõigused.

(vt punktid 61, 191–193)

3. Komisjoni hinnang küsimusele, kas mingi riiklik meede vastab kriteeriumile eraettevõtjast turumajanduses, tähendab keerulist majanduslikku hinnangut. Komisjonil on sellist hinnangut sisaldava akti vastuvõtmisel ulatuslik kaalutlusõigus ning kohtulik kontroll, olgugi põhimõtteliselt terviklik küsimuse osas, kas meede käib EÜ artikli 87 lõike 1 alla, piirdub menetlus- ja põhjendusreeglitest kinnipidamise, õigusliku vea puudumise, esitatud asjaolude sisulise õigsuse ja nende faktide hindamisel ilmse vea puudumise ning võimu kuritarvitamise puudumise kontrolliga. Esimese Astme Kohus ei saa nimelt asendada otsuse autori majanduslikku hinnangut enda omaga.

(vt punkt 97)

4. Et kindlaks teha, kas raskustes oleva äriühingu osa võlgade vähendamine avalik- õigusliku asutuse ees on riigiabi iseloomuga, tuleb seda riigiasutust võrrelda eraõigusliku võlausaldajaga turumajanduses, kes üritab finantsraskustes olevalt võlgnikult talle võlgu olevaid summasid kätte saada.

(vt punktid 98 ja 99)

5. Komisjoni eesmärk on ebaseadusliku abi tagastamise nõudmisel võtta abisaajalt eelis, mille ta sai turul oma konkurentidega võrreldes, ja taastada antud abi maksmisele eelnenud olukord. See eesmärk ei saa sõltuda vormist, milles abi anti.

Kuna muuhulgas on ebaseadusliku abi tühistamine selle tagasinõudmise teel selle ebaseaduslikuks kuulutamise loogiline tagajärg, siis ei saa ebaseaduslikult antud riigiabi tagasinõudmist eelneva olukorra taastamiseks pidada ebaproportsionaalseks, pidades silmas asutamislepingu riigiabi puudutavate sätete eesmärke.

Lõpetuseks, kui abi saanud äriühing likvideeritakse, siis on abi andnud liikmesriigi kohustus tagada siseriikliku õigusega selliseks olukorraks ette nähtud korra alusel, et kõnealune abi saadaks tagasi, kuna likvideerimine ei välista komisjoni riigiabi tagasinõudmist puudutava otsuse täitmist.

(vt punktid 132, 133 ja 139)

6. Komisjonil on EÜ artikli 87 lõike 3 valdkonnas ulatuslik kaalutlusõigus. Seega piirdub ühenduse kohus kontrollimisega, kas on järgitud menetlusreegleid ja põhjendamiskohustust, kas esitatud faktid on sisuliselt õiged ning kas ei esine ilmset kaalutlusviga või võimu kuritarvitamist. Ühenduse kohus ei saa asendada komisjoni majanduslikku hinnangut enda omaga.

Sellegipoolest on komisjon ühest küljest piiratud tema enda poolt riigiabi järelevalve valdkonnas antud juhiste ja teadetega selles osas, kus need ei erine lepingu sätetest ja milles liikmesriigid nendega nõustuvad. Teisest küljest tuleb meenutada, et EÜ artikli 253 järgi peab ta põhjendama oma otsuseid, ka neid, milles keeldutakse EÜ artikli 87 lõike 3 punkti c alusel riigiabi ühisturuga kokkusobivaks tunnistamast.

(vt punktid 148 ja 149)

7. Riigiabi puututavatest sätetest ega kohtupraktikast ei tulene komisjoni kohustust kuulata ära uurimise all oleva riigiabi saajat või teavitada asjaomast liikmesriiki – ja, a fortiriori , abi saajat – oma seisukohast enne otsuse vastuvõtmist, kui nii huvitatud isikutele kui ka liikmesriigile on antud võimalus oma märkusi esitada.

(vt punkt 198)

8. Kaitseõiguste tagamise põhimõte eeldab seda, et asjaomasele liikmesriigile antakse võimalus tõhusalt teada anda oma vaatepunkt kolmandate huvitatud isikute poolt EÜ artikli 88 lõike 2 alusel esitatud märkuste kohta, millega komisjon kavatseb põhistada oma otsust, ja kui liikmesriigile ei antud võimalust nende märkuste osas seisukohta võtta, ei või komisjon neid selle riigi vastu tehtud otsuses kasutada. Sellegipoolest toob selliste kaitseõiguste rikkumine otsuse tühistamise kaasa vaid siis, kui ilma rikkumiseta oleks menetlus erinevalt lõppenud.

(vt punkt 201)

9. Ehkki komisjonil on kohustus otsuse põhjendustes viidata vähemalt abi andmise tingimustele, kui need võimaldavad näidata, et abi kahjustab liikmesriikide vahelist kaubandust, ei ole tal siiski kohustust näidata juba antud abi tegelikku mõju. Kui komisjonil oleks selline kohustus, viiks see nõudmine selliste liikmesriikide eelistamisele, kes annavad ebaseaduslikku abi, nende liikmesriikide ees, kes teavitavad komisjoni kavandatavast abist.

(vt punkt 215)