Kohtuasi T-369/06

Holland Malt BV

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Riigiabi — Linnasetootmine — Investeerimisabi — Otsus, millega abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobimatuks — Konkurentsi kahjustamine — Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine — Põhjendamiskohustus — Põllumajandussektori riigiabi käsitlevad suunised”

Esimese Astme Kohtu otsus (neljas koda), 9. september 2009 II ‐ 3317

Kohtuotsuse kokkuvõte

Abimeetme kvalifitseerimisel riigiabina EÜ artikli 87 lõike 1 mõttes ei pea komisjon tõendama mitte abi tegelikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja konkurentsi tegelikku moonutamist, vaid uurima üksnes seda, kas abi võib niisugust kaubavahetust mõjutada ja konkurentsi kahjustada. Kui liikmesriigi antud abi tugevdab mõne ettevõtja seisundit võrreldes teiste ühendusesiseses kaubanduses konkureerivate ettevõtjatega, siis tuleb asuda seisukohale, et abi mõjutab viimati nimetatud ettevõtjaid. Niisuguste investeeringute toetamine, mille eesmärk on ettevõtja moderniseerimine ja tema tootmisvõimsuse suurendamine, tugevdab vältimatult selle ettevõtja konkurentsiseisundit võrreldes tema konkurentidega, kes peavad niisuguseid investeeringuid kas omaenda vahenditest rahastama või nendest loobuma. Asjaolu, et ühendusesiseses kaubanduses müüdavate koguste maht on absoluutväärtusena väike või et see moodustab ettevõtja toodangu kogumahust väikese osa, ei oma nimetatud kaubanduse mõjutamisele hinnangu andmise seisukohast tähtsust, kuna puudub selline künnis või protsendimäär, millest allpool võib leida, et liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamist ei ole toimunud. (vt punktid 37, 47, 48, 50)

Isegi niisugustel juhtudel, mil juba riigiabi andmise asjaoludest nähtub, et see võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustada või ähvardada kahjustada konkurentsi, peab komisjon vähemalt need asjaolud oma otsuse põhjendustes ära märkima. Seejuures piisab, kui komisjon tõendab, et käsitletavad abimeetmed võivad mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardada kahjustada konkurentsi, ilma et oleks vajalik piiritleda turg ja analüüsida selle struktuuri ning sellest tulenevaid konkurentsisuhteid. Pealegi võib niisuguse ettevõtja tugevdamine, kes seni ei ole ühendusesiseses kaubanduses tegutsenud, asetada ta olukorda, mis võimaldab tal siseneda mõne teise liikmesriigi turule, ja seega võib niisugune meede, millega selline tugevnemine kaasnes, mõjutada kõnesolevat kaubavahetust. (vt punktid 59, 63 ja 64)

Komisjonil on EÜ artikli 87 lõike 3 kohaldamisel laiaulatuslik kaalutlusõigus, mille kasutamine hõlmab keerulisi majanduslikke ja sotsiaalseid hinnanguid, mida tuleb anda ühenduse kontekstis. Lisaks võib komisjon oma kaalutlusõiguse teostamiseks kehtestada õigusaktidega selliseid juhiseid nagu suunised, arvestades, et neis tuleb kirjeldada lähenemisviisi, mida institutsioon kavatseb järgida. Suuniste kohaldamisala ei või laiendada ainuüksi nende sõnastusest tulenevalt. Suuniste tõlgendamisel tuleb arvestada EÜ artiklit 87 ja sellega taotletavat eesmärki, milleks on tagada, et ei kahjustataks konkurentsi ühisturul. Samuti, kuigi raamprogrammid ja teatised, mida komisjon riigiabi valdkonnas vastu võtab, on talle kohustuslikud, kehtib see kohustus vaid niivõrd, kuivõrd nimetatud aktid ei kaldu kõrvale asutamislepingu eeskirjade nõuetekohasest kohaldamisest, kuna nimetatud akte ei või tõlgendada viisil, mis vähendaks EÜ artikli 87 ja EÜ artikli 88 ulatust või läheks vastuollu nende eesmärkidega. (vt punktid 92, 93, 132 ja 133)

Investeeringutele antav riigiabi tugevdab selle laadist tulenevalt abisaaja konkurentsiolukorda võrreldes tema konkurentidega, kuna abina antud summa vähendab abisaaja kanda olevaid investeerimiskulusid, asetades ta seeläbi soodsamasse olukorda kui teised sama sektori tootjad, kes on teinud sarnase investeeringu omaenda vahenditest või kavatsevad seda teha. Seega, kuna abi on suurendanud abisaaja konkurentsivõimet, võimaldab see iseenesest tal leida oma toodetele hõlpsamini turuväljundeid võrreldes tootjatega, kes ei ole toetust saanud. Mida suurem on toetuse summa, seda kergem on abisaajal leida oma toodetele turuväljundeid. Siit järeldub, et kui uurimisel, mille lähtekohaks on põllumajandussektorile antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punkt 4.2.5 – mille kohaselt on keelatud anda toetust juhul, kui ei ole piisavalt tõendeid toodete tavapäraste turuväljundite olemasolu kohta –, võetakse aluseks peamiselt abi saanud ettevõtja vastava toodangu turuväljundite olemasolu, arvestamata üldist olukorda turul, kus abisaaja konkureerib samade turustamisvõimaluste osas teiste tootjatega, võimaldaks see tunnistada lubatavaks abi, mis konkurentsi kahjustades tagab abisaaja toodetele turuväljundid isegi turul, mida iseloomustab liigne tootmismaht või -võimsus ning kus konkurentidel, kes ei ole toetust saanud, esineb raskusi oma toodete turustamisel. Niisugune suuniste tõlgendus on EÜ artikliga 87 vastuolus. Pealegi peegeldab suuniste punktis 4.2.5 nimetatud kriteerium EÜ artikli 87 lõike 3 punktist c tulenevat tingimust, mille kohaselt ei saa ühisturuga kokkusobivaks pidada abi, mis mõjutab kaubandustingimusi ühiste huvidega vastuolus oleval määral. (vt punktid 91, 135, 136, 176)