Keywords

Summary



Keywords

1. Maksusätted — Õigusaktide ühtlustamine — Käibemaks — Ühine käibemaksusüsteem — Maksukohustuslane — Mõiste — Isik, kes omandab elamu, et seal koos oma perega elada, kuid kasutab selle ühte tuba majandustegevuse teostamiseks ning määrab selle hoone osa oma ettevõtte varade koosseisu — Hõlmamine

(Nõukogu direktiiv 77/388, artiklid 2, 4 ja 17)

2. Maksusätted — Õigusaktide ühtlustamine — Käibemaks — Ühine käibemaksusüsteem — Sisendkäibemaksu mahaarvamine — Kapitalikauba omandamine abielust tuleneva ühenduse poolt — Kaasomanikest abikaasade käsitlemine sellisest tehingust kasu saajatena, mis annab neile mõlemale eraldi mahaarvamisõiguse

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikkel 17)

3. Maksusätted — Õigusaktide ühtlustamine — Käibemaks — Ühine käibemaksusüsteem — Sisendkäibemaksu mahaarvamine — Kapitalikauba omandamine kahe abikaasa poolt ühiselt — Kauba kasutamine ühe kaasomaniku poolt ettevõtluse raames — Selle kaasomaniku õigus arvata maha nimetatud osale vastav kogu sisendkäibemaks — Tingimus — Mahaarvatud summa, mis ei ületa maksukohustuslase kaasomandi mõttelise osa piire

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikkel 17)

4. Maksusätted — Õigusaktide ühtlustamine — Käibemaks — Ühine käibemaksusüsteem — Sisendkäibemaksu mahaarvamine — Maksukohustuslase kohustused — Teatud märkeid sisaldava arve omamine — Hoone omandamine kahe abikaasa poolt ühiselt — Hoone ühe osa kasutamine ühe kaasomaniku poolt kutsetegevuse eesmärgil — Kaasomanikule esitatav nõue omada arvet, mis on väljastatud tema nimele ja millelt nähtuvad tema kaasomandi mõttelisele osale vastavad hinna ja maksu osad — Puudumine

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikli 18 lõike 1 punkt a ja artikli 22 lõige 3)

Summary

1. Isik, kes omandab või laseb ehitada elamu, et seal koos oma perega elada, tegutseb maksukohustuslasena ja omab seega nii kuuenda direktiivi 77/388 esialgse kui ka direktiiviga 91/680 muudetud redaktsiooni artikli 17 kohast mahaarvamise õigust, kui ta kasutab selle hoone ühte tuba kontorina, selleks et teostada, olgugi et teisejärgulisena, majandustegevust sama direktiivi artiklite 2 ja 4 tähenduses, ning kui ta määrab hoone selle osa oma ettevõtte varade koosseisu.

(vt punkt 52 ja resolutiivosa)

2. Juhul kui abielust tulenev kaasomanike ühendus, millel puudub õigusvõime ja mis ei teosta ise majandustegevust nii kuuenda direktiivi 77/388 esialgse kui ka direktiiviga 91/680 muudetud redaktsiooni tähenduses, esitab tellimuse kapitalikaubale, tuleb nimetatud ühendust moodustavaid kaasomanikke selle direktiivi kohaldamisel mõista tehingust kasu saavate isikutena.

Kuna nimetatud ühendus ei ole maksukohustuslane ja ta ei saa seetõttu sisendkäibemaksu maha arvata, tuleb neutraalsuse põhimõtte kohaselt selline mahaarvamise õigus anda abikaasadele eraldi niivõrd, kuivõrd nad on maksukohustuslased.

(vt punktid 57, 58 ja resolutiivosa)

3. Juhul kui abielu tõttu ühenduses olevad kaks abikaasat omandavad kapitalikauba, mille ühte osa kasutab oma kutsetegevuses ainuisikuliselt üks kaasomanikust abikaasa, on sellel abikaasal õigus maha arvata tema poolt ettevõtluse raames kasutatava asja osale vastav sisendkäibemaks kogu sisendkäibemaksust niivõrd, kuivõrd mahaarvatav summa ei ületa maksukohustuslase kaasomandi mõttelise osa piire.

Juhul kui kõnealune ettevõtja saaks maha arvata üksnes osa maksust, mida ta selle terves ulatuses maksustatavate tehingute tegemisel kasutatud osa eest tasus – osa, mis määratleti temale terves hoones kuuluva mõttelise osa kaudu –, ei võetaks temalt neutraalsuse põhimõtte nõudeid rikkudes koormust kogu maksu osas, mis on seotud asjaga, mida ta kasutab oma majandustegevuse otstarbel.

(vt punktid 71, 74 ja resolutiivosa)

4. Kuuenda direktiivi 77/388, nii selle esialgses kui ka direktiivi 91/680 järgses redaktsioonis, artikli 18 lõike 1 punkt a ja artikli 22 lõige 3 ei nõua, et mahaarvamise õiguse kasutamiseks peab maksukohustuslasel, kes omandas abikaasaga ühiselt hoone, mille ühte osa ta kasutab kutsetegevuse eesmärgil, olema arve, mis on väljastatud tema nimele ja millelt nähtuvad tema kaasomandi mõttelisele osale vastavad hinna ja käibemaksu osad. Selleks piisab arvest, mis on koostatud mõlemale kaasomanikust abikaasale ühiselt ja millel ei ole sellist osade jaotust märgitud.

(vt punkt 83 ja resolutiivosa)