ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2011 :2 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS (teine ko da)
13. jaanuar 2011
Kohtuasi F-77/09
Bart Ni js
versus
Euroopa Liidu Kontrollikoda
Avalik teenistus — Ametnikud — Distsiplinaarmeetmed — Distsiplinaarmenetlus — 
Personalieeskirjade artiklid 22a ja 22b — Erapooletus — Mõistlik aeg
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega B. Nijs palub esiteks tühistada 
15. jaanuari 2009 . aasta otsus tema ametist kõ rvaldamise ko hta, teiseks kon trollikoja 
20. septembri 2007 . aasta otsus nr 81-2007 , millega anti ad hoc ko miteele ametisse 
nimetava asutuse volitused, kolmandaks ad hoc ametisse nimetava asutuse ettevalmistavad 
aktid; teise võimalusena palub hageja Avaliku T eenistuse Kohtul „tuvastada”, et ametist 
kõrvaldamise kari stus on e baproportsionaalne.
Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta hageja ko htukulud tema enda ka nda n ing mõista temalt välja 
kontrollikoja ko htukulud.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Hagi — Avaliku Teenistuse Kohtu pädevus — Piirid
(ELTL artiklid 266 j a 270; Euroopa Kohtu põhikiri, I lisa artikkel 1)
2. Ametnikud — Õigused j a ko hustused — Sõnavabadus — Selliste asjaolude a valikustamine, mille 
alusel võib eeldada ebaseaduslikku tegevust või rasket rikkumist — Kaitse distsiplinaarvastutuse ees t — 
Tingimused
(Personalieeskirjad, artikli 22a lõige 1 ja artikli 22b lõige 1)
3. Ametnikud — Distsiplinaarmeetmed — Distsiplinaarmenetlus — Institutsiooni, käesoleval juhul 
kontrollikoja liikmetest koo sneva ad hoc ametisse n imetava asutuse kasutamine — Lubatavus
(EÜ artikli 247 l õige 2)
4. Ametnikud — Distsiplinaarmeetmed — Distsiplinaarmenetlus — Administratsiooni ko hustus 
teostada distsiplinaarvõimu hoolikalt ja erapooletult
5. Ametnikud — Hagi — Eelnev halduskaebus — Kaebuse ja hagi vastavus — Eseme ja aluse 
samasus — Väited j a argumendid, mida kaebuses e i esitatud, kuid m is on viimasega vahetult 
seotud — Vastuvõetavus
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
2 ECLI:EU:F:2011 :2KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-77/09
NIJSVS. KONTROLLIKODA
6. Ametnikud — Distsiplinaarmeetmed — Distsiplinaarkaristus — Ametisse n imetava a sutuse 
kaalutlusõigus — Kohtulik kontroll — Ulatus — Piirid
(Personalieeskirjad, artiklid 17, 17 a ja artiklid 86–89)
7. Ametnikud — Distsiplinaarmeetmed — Distsiplinaarmenetlus — Tähtaeg — 
Administratsiooni kohustus tegutseda mõ istliku aja jooksul — Hindamine
(Personalieeskirjad, IX lisa)
1. Avaliku T eenistuse Kohus ei ole pädev di stsiplinaarkaristust läbi vaatama või otsustama, et kari stus 
on e baproportsionaalne ning tegema haldusorganile ülesandeks uu e kari stuse määramise. Sanktsiooni 
kehtestaja ise pe ab vastavalt ELTL ar tiklile 266 v õtma vajadusel mee tmed võimaliku t ühistamishagi 
täitmiseks.
(vt punkt 55)
2. Personalieeskirjade ar tikli 22b lõige 1 viitab pe rsonalieeskirjade ar tikli 22a lõikele 1 sellise teabe 
määratluse osas, mille avalikustamine ei too kaa sa distsiplinaarvastutust; need ka ks s ätet kä sitlevad 
ainult selliste kon kreetsete asjaolude avaldamist, mille esmasel hindamisel võis nendest teatav ametnik 
mõistlikult eeldada õ igusvastast tegevust või rasket rikkumist.
Nendes ar tiklites sätestatud avalikustamise puhul on kai tse di stsiplinaarvastutuse ee st ke htestatud 
ainult selle tingimuse täitmisel ning teabe avalikustamisel tuleb täita objektiivsuse ja erapooletuse, 
ametialase väärikuse kai tse, isikute au kai tse ning süütuse presumptsiooni nõuet.
Personalieeskirjade artikli 22b lõiget 1 ei saa ko haldada a metnikele, kes on ri kkunud ko hustust toimida 
suurima võimaliku e ttevaatusega ja vaoshoitult Euroopa Pettustevastase Ameti pädevusega hõlmatud 
süüdistuste puhul.
(vt punktid 65, 66, 70 j a 80)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 2. mai 2007 , kohtuasi F-23/05: Giraudy vs. komisjon (punkt 162).
3. Ad hoc ametisse nimetav asutus, mis koo sneb kon trollikoja liikme test, tagab võrdse ko htlemise 
distsiplinaarmenetluses, ku na nendelt liikme telt nõ utakse, et nende sõltumatus ja erapooletus oleks 
väljaspool ka htlust, ning et nad v astaksid s ellele nõ udele ametiaja jooksul. Kontrollikoja liikme te 
tegevusjuhend sätestab samuti, et tuleb vältida h uvide kon flikti tekitavaid o lukordi.
Lisaks pe avad h aldusorganid eriti distsiplinaarvaldkonn as järgima erapooletuse põhimõtet.
(vt punkt 102)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 29. september 2009 , kohtuasi F-125/07: Hau vs. parlament (punkt 27 ja seal viidatud 
kohtupraktika).
4. Administratsioonil on ko hustus teostada di stsiplinaarvõimu hoolikalt ja erapooletult.
Haldusjuurdlust teostav ametnik pe ab tingimata tuvastama asjakohased faktilised asjaolud ning seega 
neid asjakohasuse kindlakstegemiseks h indama, samuti peab ta hindama nende tõendite tõenduslikku 
jõudu, mida di stsiplinaarvastutusele võtmisel ka sutada v õidakse. See h indamispädevus on e rinev, 
sõltudes kari stamisele kuu luvate di stsiplinaarsüütegudega olemusest ning vajalikest juurdlustest.
ECLI:EU:F:2011 :2 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-77/09
NIJSVS. KONTROLLIKODA
 Juurdlust läbi viiva ametniku kon troll eeldab, et viimane hindab asjaolusid, mis võivad rii vata ametialast 
väärikust, mille säilitamine on kõ ikide ametnike ko hustus, selleks et teha vajadusel kindlaks asjakohased 
aspektid. Hinnangu andmise kee lamine takistaks kõ ikide selliseid asjaolusid kä sitlevate haldusjuurdluste 
läbiviimist.
(vt punktid 110, 115 j a 118)
5. Selleks et säilitada ko htueelse me netluse eesmärk, st võimaldada ad ministratsioonil oma otsus läbi 
vaada ta ning leida v aidlusele ko htuväline lahendus, on a sutud seisukohale, et nõ ue, et kaebus ja hagi 
peavad o lema vastavuses, saab ko haldada ai nult juhul, kui kohtule esitatud hagis muudetakse ka ebuse 
eset või alust, ku sjuures aluse mõistet tuleb tõlgendada l aialt, st et selle all tuleb m õista vaidlustatud 
akti sisemise õiguspärasuse vaidlustamist või teise võimalusena selle välise õiguspärasuse vaidlustamist. 
Järelikult, ku i õigusvastasuse väited ja avalikul huvil põhinevad v äited välja arvata, siis vaidluse alus 
üldjuhul ei muutu ja hagi on v astavuse nõ ude järgimata jätmise tõttu vastuvõetamatu ainult juhul, kui 
hageja, kes on ka ebuses üksnes kri tiseerinud teda ka hjustava akti ja selle me netluslike a spektide 
vormilist õiguspärasust, esitab hagis sisulised väited, või vastupidi, ku i hageja, ke s on ka ebuses 
vaidlustanud tema huve ka hjustava akti sisulise õiguspärasuse, esitab hagi, mis sisaldab selle akti, sh 
selle me netluslike aspektide vormilise õiguspäraga seotud väiteid.
(vt punkt 129)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 1. juuli 2010 , kohtuasi F-45/07: Mandt vs. parlament (punktid 110, 119 j a 120).
6. Personalieeskirjadega ke htestatud distsiplinaarmeetmed ei määra ki ndlaks p üsivat suhet kari stuse ja 
toimep andud rikkumise vahel. Kui ametnikule ette heidetud faktilised asjaolud on t uvastatud, siis 
sobiva di stsiplinaarkaristuse valiku t eeb ametisse nimetav asutus ning liidu ko hus ei saa a metisse 
nimetava asutuse hinnangut asendada e nda h innanguga, välja arvatud juhul, kui tegemist on i lmse vea 
või võimu ku ritarvitamisega.
Institutsioonidel on õ igus teatud palgaastme a metnikelt oo data arukat ja hoolikat tegutsemist. Seega 
ametnik, ke s laialdaselt levitas solvavaid kir jutisi, mille autor ta on , rikkus rängalt personalieeskirjade 
artikleid 17 ja 17a. Asjaomase ametniku a metikohalt kõrvaldamine ei ole seega ebaproportsionaalne.
(vt punktid 131, 132 j a 135)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 18. detsember 1997 , kohtuasi T-12/94: Daffix vs. komisjon ( punktid 63 ja 89); 12. september 
2000 , kohtuasi T-259/97: Teixeira N eves vs. Euroopa Kohus (punkt 108).
7. Hea halduse põhimõttest tuleneb, et distsiplinaarmenetlust läbiviivad a sutused on ko hustatud 
juhtima di stsiplinaarmenetlust hoolsalt ja tegutsema selliselt, et iga me netlustoiming sooritatakse 
mõistliku a ja jooksul pärast sellele eelnenud toimingut. Küsimust, ka s algatatud distsiplinaarmenetlust 
viidi l äbi nõ utud hoolsusega, mõjutab asjaolu, et väidetava di stsiplinaarsüüteo toimep anemise ning 
distsiplinaarmenetluse algatamise otsuse vahele jääb pikem v õi lühem a javahemik.
4 ECLI:EU:F:2011 :2KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-77/09
NIJSVS. KONTROLLIKODA
Mõistliku a ja põhimõtte rikkumine ei õigusta siiski üldiselt haldusmenetluse tulemusel võetud otsuse 
tühistamist. A inult siis, ku i ülemäära p ikk a eg võib m õjutada h aldusmenetluse tulemusel võetud 
otsuse sisu ennast, m õjutab m õistliku a ja põhimõte haldusmenetluse ke htivust. Nii võib see just olla 
sanktsioonimenetlustes, kui ülemäära p ikk a eg on m õjutanud isiku v õimet ennast tõhusalt kai tsta.
(vt punktid 141 j a 146)
Viited:
Euroopa Kohus: 13. detsember 2000 , kohtuasi C-39/00 P: SGA vs. komisjon (punkt 44).
Esimese Astme K ohus: 13. jaanuar 2004 , kohtuasi T-67/01: JCB Service vs. komisjon (punktid 36 ja 40 ja seal viidatud 
kohtupraktika).
Avaliku T eenistuse K ohus: 13. jaanuar 2001 , liidetud ko htuasjad F -124/05 j a F-96/06: A ja G v s. ko misjon 
(punktid 390 j a 392).