Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Tõlgendamine iga põhjuse aluseks olevat üldist huvi arvestades – Määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt c – Eesmärk – Vaba kasutatavuse nõue

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt c)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punktides b ja c nimetatud põhjuste kohaldamisalade kattumine

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punktid b ja c)

3. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, mis koosneb eranditult märkidest või tähistest, mis võivad tähistada kauba või teenuse omadusi – Mõiste – Ainult numbritest koosnevad tähised

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt c)

4. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõju – Piirangud – Määruse nr 40/94 artikli 12 punkt b – Ese

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt c ja artikli 12 punkt b)

5. Ühenduse kaubamärk – Ühtlustamisameti otsused – Võrdse kohtlemise põhimõte – Hea halduse põhimõte – Ühtlustamisameti varasem otsustuspraktika

Summary

1. Igat määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõikes 1 sätestatud registreerimisest keeldumise põhjust tuleb tõlgendada selle aluseks olevat üldist huvi arvestades. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 1 punkti c aluseks olev üldine huvi on tagada, et registreerimistaotlusega hõlmatud kaupade või teenuste üht või mitut omadust kirjeldavad tähised oleksid kõigi neid kaupu ja teenuseid pakkuvate majandustegevuses osalejate poolt vabalt kasutatavad.

Selleks et tagada vaba kasutatavuse eesmärgi täielik realiseerimine, ei ole määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkti c alusel Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) poolt registreerimisest keeldumiseks vaja, et asjaomast tähist kasutatakse registreerimistaotluse esitamise ajal tegelikult kirjeldavana. Piisab sellest, et vastavat tähist võidakse kirjeldusena kasutada. Samuti ei sõltu nimetatud keeldumispõhjuse kohaldamine konkreetse, tegeliku või tõsise vaba kasutatavuse nõude olemasolust ning seega ei ole oluline teada nende konkurentide arvu, kellel on või võib tekkida huvi kõnealust tähist kasutada. Peale selle pole oluline asjaolu, et registreerimistaotluses nimetatud kaupade ja teenuste samade omaduste tähistamiseks on olemas muid tavalisemaid tähiseid. Eeltoodust nähtub, et kõnealuse määruse artikli 7 lõike 1 punkti c kohaldamine ei eelda seda, et asjaomane tähis vastab tavalisele kirjeldusele.

(vt punktid 36–40)

2. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud kirjeldaval tähisel puudub ka eristusvõime asjaomase määruse artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses. Tähisel võib kõnealuse artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses puududa eristusvõime ka muudel põhjustel kui tema võimalik kirjeldavus. Seega kattuvad sama määruse artikli 7 lõike 1 punkti b ja kõnealuse artikli 7 lõike 1 punkti c kohaldamisalad teatavas osas, kuigi esimene säte erineb teisest selle poolest, et ta hõlmab kõiki asjaolusid, mil tähis ei erista ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teise ettevõtja omadest.

Neil tingimustel tuleb määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 õigeks kohaldamiseks jälgida, et asjaomase artikli 7 lõike 1 punktis c nimetatud keeldumispõhjust kohaldataks üksnes selles keeldumispõhjuses osutatud juhul.

(vt punktid 46–48)

3. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punktis c sätestatud keeldumispõhjuse kohaldamise juhuks on olukord, kus taotletav kaubamärk võib tähistada sellega hõlmatavate kaupade või teenuste „omadust”. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 1 punktis c kasutatud sõnadega „sorti, kvaliteeti, kvantiteeti, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu või kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi” soovis seadusandja ühelt poolt märkida, et sorti, kvaliteeti, kvantiteeti, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu või kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega tuleb kõiki pidada kaupade ja teenuste omadusteks, ning teiselt poolt täpsustada, et see loetelu ei ole ammendav, kuna arvestada võib ka kaupade ja teenuste muid omadusi.

Seadusandja valitud sõna „omadus” ilmestab asjaolu, et nimetatud sättega hõlmatavad tähised tähistavad üksnes taotlusega hõlmatavate kaupade ja teenuste teatavat omadust, mida asjaomane avalikkus tunneb kergesti ära. Tähise registreerimisest saab määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkti c alusel keelduda üksnes juhul, kui on mõistlik eeldada, et asjaomane avalikkus peaks seda tõesti ühe asjaomase omaduse kirjelduseks.

Need täpsustused on eriti olulised üksnes numbritest koosnevate tähiste korral. Kuna selliseid tähiseid sarnastatakse üldiselt arvudega, siis tähistavad need kaubanduses näiteks kvantiteeti. Selleks et üksnes numbritest koosneva tähise registreerimisest saaks vastava kvantiteedi tähistamise tõttu kõnealuse määruse artikli 7 lõike 1 punkti c alusel keelduda, peab siiski olema mõistlik eeldada, et asjaomase avalikkuse silmis on nende numbritega tähistatud kvantiteet taotlusega hõlmatavate kaupade omadus.

(vt punktid 48–52)

4. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 12 punktis b sätestatu ei mõjuta oluliselt asjaomase määruse artikli 7 lõike 1 punkti c sätete tõlgendamist. Kõnealuse määruse artikkel 12 puudutab ühenduse kaubamärgi mõju piiranguid, samas kui selle määruse artikkel 7 käsitleb tähise kaubamärgina registreerimisest keeldumise põhjuseid.

Asjaolu, et kõnealuse artikli 12 punkt b tagab, et kõik ettevõtjad saaksid tähiseid kaupade ja teenuste omaduste kohta vabalt kasutada, ei piira sugugi asjaomase artikli 7 lõike 1 punkti c kohaldamisala. Vastupidi, see asjaolu toob veelgi esile huvi, et artikli 7 lõike 1 punktis c sätestatud keeldumispõhjust, mis pealegi on absoluutne, kohaldataks tõesti kõigile tähistele, mis tähistavad registreerimistaotlusega hõlmatud kauba või teenuse omadusi.

(vt punktid 59–61)

5. Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) on kohustatud teostama oma pädevust kooskõlas liidu õiguse üldiste põhimõtetega nagu võrdse kohtlemise ja hea halduse põhimõtted.

Kaht viimati nimetatud põhimõtet arvestades peab ühtlustamisamet ühenduse kaubamärgi registreerimistaotluse läbivaatamisel võtma arvesse sarnaste taotluste kohta tehtud otsuseid ning uurima eriti tähelepanelikult, kas tuleb teha samaväärne otsus või mitte.

(vt punktid 73 ja 74)