ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kohtuasi T-460/05

Bang & Olufsen A/S

versus

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

„Ühenduse kaubamärk — Ühenduse ruumilise kaubamärgi taotlus — Kõlari kuju — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b”

Esimese Astme Kohtu otsus (kolmas koda), 10. oktoober 2007 II - 4209

Kohtuotsuse kokkuvõte

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, millel puudub eristusvõime

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

Määruse nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta) artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses ei puudu eristusvõime ruumilisel kaubamärgil, millel on kõlari kuju, mis koosneb „pliiatsikujulisest” vertikaalsest sambast, mille ainult ühele küljele on kinnitatud piklik nelinurkne plaat ning „pliiatsi” tipp puudutab lamedat alusplaati, mille registreerimist on taotletud kaupadele „analoog-, digitaal- või optilise vastuvõtu ning helisignaali töötluse, taasesituse, reguleerimise või jaotuse elektrilised ja elektroonilised aparaadid ja seadmed, kõlarid” ja „muusikakeskuste mööbel”, mis kuuluvad vastavalt Nizza kokkuleppe klassidesse 9 ja 20, kuna tegemist ei ole asjaomase sektori kaupade tavalise kujuga või üksnes selle kuju variandiga, vaid kujuga, millel on eriline välimus, mis terviku esteetilist muljet arvestades võib köita selle asjaomase avalikkuse tähelepanu, kelleks on registreerimistaotlusega hõlmatud kaupade ostmisel eriti tähelepanelik ühenduse keskmine tarbija, ja võimaldab asjaomasel avalikkusel kõnealuseid kaupu teistsuguse kaubandusliku päritoluga kaupadest eristada.

Isegi kui eri- või omapäraste omaduste olemasolu ei ole registreerimise sine qua non tingimus, võib seevastu nende olemasolu anda kaubamärgile siiski nõutava eristavuse astme, mis muidu puuduks.

(vt punktid 34, 39, 42 ja 43)
Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõikes 5, milles nähakse ette varasema registreeritud maineka kaubamärgi kaitse laienemine erinevatele kaupadele või teenustele, sätestatud sarnasuse tingimuse täitmiseks ei ole vaja tõendada, et on tõenäoline, et asjaomane avalikkus võib maine omandanud varasema kaubamärgi ja taotletava kaubamärgi segi ajada. Piisab, kui kaubamärkide sarnasuse astmest tulenevalt asjaomane avalikkus neid seostab. Sellise seose olemasolu tuleb hinnata igast küljest, arvestades kõiki konkreetses asjas tähtsust omavaid tegureid. Tähiste võrdlus asjaomaste kaubamärkide visuaalse, kõlalise ja kontseptuaalse sarnasuse osas peab rajanema neist jäävale tervikmuljele, arvestades iseäranis nende eristavaid ja domineerivaid osi.

On väga tõenäoline, et kujutismärgi CITI kasutamine, mille ühenduse kaubamärgina registreerimist taotletakse Nizza kokkuleppe klassi 36 kuuluvate järgmiste teenuste: „tolliagentuurid, kinnisvara hindamine, kinnisvaraagentuurid, kinnisvara haldamine ja hindamine” jaoks, tolliagentuuride poolt ning seega finantsesindaja tegevuses klientide raha ja kinnisvara haldamisel tähendab parasiitlust, st sarnase kaubamärgi CITIBANK, mis on varem ühenduse kaubamärgina registreeritud samasse klassi kuuluvatele teenustele „finantstehingud” ja „kinnisvaratehingud”, ja väljakujunenud maine ning selle maine saavutamiseks tehtud ulatuslike investeeringute ärakasutamist. Taotletud kaubamärgi CITI kasutamine võib tekitada mulje, et taotleja on seotud varasema kaubamärgi omanikega või kuulub nende hulka, ning seetõttu hõlbustada taotletud kaubamärgiga hõlmatud teenuste turustamist. Kuna nimetatud omanikele kuulub mitu kaubamärki, mis sisaldavad osa „citi”, siis on see oht veelgi tõsisem.

Varasema kaubamärgi CITIBANK Euroopa Ühenduses omandatud mainet seostatakse pangandussektori omadustega, nagu maksevõime, ausus ja era- ning äriklientidele erialases tegevuses ja investeerimisel osutatav finantsabi. Varasema kaubamärgi omanike ja kaubamärgitaotlejate vahel esineb ilmne seos tolliagentuuri teenuste ja pankade teenuste vahel ning lisaks kattuvad nende kliendirühmad, kuna rahvusvahelise kaubanduse ning kaupade impordi ja ekspordiga tegelevad kliendid kasutavad ka finants- ja pangandusteenuseid, mis on selliste tehingute puhul vajalikud. Sellest tuleneb, et on tõenäoline, et nimetatud kliendid tunnevad varasema kaubamärgi omanike panka, arvestades, et see on rahvusvahelisel tasandil väga mainekas.

(vt punktid 81–83)
Füüsilise või juriidilise isiku esitatud tühistamishagi on vastuvõetav vaid juhul, kui hagejal on huvi vaidlustatud akti tühistamiseks. Nimetatud huvi peab olema tekkinud ja jätkuv ning seda hinnatakse hagi esitamise hetke seisuga. Huvi on olemas üksnes siis, kui hagi võib oma tagajärjega hagi esitanud poolele kasulik olla.

Kuigi komisjoni sellise otsuse tühistamine, millega jäetakse rahuldamata vastuseks määruse nr 1784/1999 Euroopa Sotsiaalfondi kohta artikli 6 alusel uuenduslike meetmete valdkonnas avaldatud konkursikutsele esitatud taotlus, ei vii mingil juhul olukorrani, mille puhul hagejal oleks õigus sellele, et komisjon annaks talle toetuse teises taotluste esitamise voorus esitatud taotluse põhjal, avaneks selle otsuse tühistamise korral hagejale siiski lisavõimalus nimetatud toetuse saamiseks. Juhul kui otsus tühistatakse, peab komisjon uuesti kaaluma hageja ettepanekut, arvestades Esimese Astme Kohtu antud hinnangut. Niisiis ei tohiks hageja oma ettepanekut muuta ega ajakohastada, erinevalt juhust, kui ta peaks oma taotluse esitama uuesti kolmandas taotluste esitamise voorus.

(vt punktid 32 ja 33)
1.

Mõista Environmental Management Consultants’ilt Euroopa Ühenduste Komisjoni kasuks välja 31965,28 euro suurune summa, mille lisandub viivis, mille määr on: — 9,26% aastas 1.−31. augustini 2001 — 8,62% aastas 1. septembrist kuni 31. detsembrini 2001; — 10,57% aastas 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2002; — 10,47% aastas 1. juulist kuni 31. detsembrini 2002; — 9,97% aastas 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2003; — 9,22% aastas 1. juulist kuni 31. detsembrini 2003; — 9,14% aastas 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2004; — 9,13% aastas 1. juulist kuni 31. detsembrini 2004; — 9.21% aastas 1. jaanuarist kuni 31. jaanuarini 2005 — seadusest tulenev, arvutatud vastavalt Bürgerliches Gesetzbuch’i (Saksa tsiviilkoodeks) paragrahvile 288 nii, et see määr ei oleks kõrgem kui 9,21%, 1. veebruarist 2005 kuni võla täieliku tasumiseni.
Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 22. aprilli 2009. aasta otsus – CESD-Communautaire vs. komisjon

(kohtuasi T-286/05)

„Riigihankelepingud — Lepingu tõsist rikkumist käsitlev avaldus — Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 93 lõike 1 punkt f — Tühistamishagi — Õigusnormi rikkumine — Esimese Astme Kohtu pädevus — Põhjendatud huvi — Vastuvõetavus — Võimu kuritarvitamine — Ilmne hindamisviga — Põhjendamine — Kaitseõigused”

1. Tühistamishagi — Füüsilised ja juriidilised isikud — Põhjendatud huvi (EÜ artikli 230 neljas lõik) (vt punktid 66–73)

2. Tühistamishagi — Väited — Võimu kuritarvitamine — Mõiste (EÜ artikkel 230) (vt punkt 84)

3. Institutsioonide aktid — Põhjendamine — Kohustus — Ulatus — Väide põhjenduse puudumise või ebapiisavuse kohta — Väide põhjenduse ebatäpsuse kohta — Eristamine (EÜ artikkel 253) (vt punktid 110 ja 111)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 18. mai 2005. aasta kiri, millega teavitati hagejat sellest, et komisjon on teinud otsuse, millega tuvastati, et hageja on mainitud erinevaid lepinguid tõsiselt rikkunud vastavalt nõukogu aasta (EÜ, Euratom) määruse nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, lk 1; ELT eriväljaanne 01/04, lk 74), artikli 93 lõike 1 punktile f.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.

2. Mõista kohtukulud välja Centre européen pour la statistique et le développement ASBL-lt (CESD Communautaire).

Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 22. aprilli 2009. aasta otsus – CESD-Communautaire vs. komisjon

(kohtuasi T-286/05)

„Riigihankelepingud — Lepingu tõsist rikkumist käsitlev avaldus — Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 93 lõike 1 punkt f — Tühistamishagi — Õigusnormi rikkumine — Esimese Astme Kohtu pädevus — Põhjendatud huvi — Vastuvõetavus — Võimu kuritarvitamine — Ilmne hindamisviga — Põhjendamine — Kaitseõigused”

1. Tühistamishagi — Füüsilised ja juriidilised isikud — Põhjendatud huvi (EÜ artikli 230 neljas lõik) (vt punktid 66–73)

2. Tühistamishagi — Väited — Võimu kuritarvitamine — Mõiste (EÜ artikkel 230) (vt punkt 84)

3. Institutsioonide aktid — Põhjendamine — Kohustus — Ulatus — Väide põhjenduse puudumise või ebapiisavuse kohta — Väide põhjenduse ebatäpsuse kohta — Eristamine (EÜ artikkel 253) (vt punktid 110 ja 111)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 18. mai 2005. aasta kiri, millega teavitati hagejat sellest, et komisjon on teinud otsuse, millega tuvastati, et hageja on mainitud erinevaid lepinguid tõsiselt rikkunud vastavalt nõukogu aasta (EÜ, Euratom) määruse nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, lk 1; ELT eriväljaanne 01/04, lk 74), artikli 93 lõike 1 punktile f.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Kohtuasi T-68/05

Aker Warnow Werft GmbH ja Kvaerner ASA

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Riigiabi — Laevaehitus — Endine Saksa Demokraatlik Vabariik — Laevaehituslepingutega seonduva kahjumi katmiseks antud abi — Konkurentsiabi — Ülemääraste maksete puudumine”

Esimese Astme Kohtu otsus (esimene koda), 10. märts 2009 II ‐ 357

Kohtuotsuse kokkuvõte

Riigiabi – Keeld – Erandid – Laevaehitusele antav riigiabi

(Nõukogu direktiiv 90/684, artikli 4 lõige 1)

Direktiivi 90/684 laevaehitusele antava riigiabi kohta artikli 4 lõige 1 näeb ette, et „[t]ootmisalast abi [laevatehastele] võib pidada ühisturuga kokkusobivaks tingimusel, et [laevaehitus- ja laeva ümberehitus]lepinguga seoses antud abi kogusumma toetusekvivalent ei ületa teatud ühtset ülemmäära, mis on teatud protsent lepingu hinnast ilma abita”.

Seega laevaehituslepingutega seotud kahjumi katmiseks antud abi ja konkurentsiabi kuuluvad mõlemad direktiivi 90/684 artikli 4 lõikes 1 ette nähtud tegevusabi kategooria alla.

Komisjon on oma otsuses teinud ilmselge hindamisvea, asudes seisukohale, et konkurentsiabi tuleb võtta arvesse abi raames, mida oli abi saajale antud ainuüksi lepingutega seotud kahjumi katmiseks, samas kui esialgses otsuses tehakse vahet neil kahel abil, leides, et nende kasutamiseesmärk oli erinev, st ühelt poolt abi saaja konkurentsivõime puudumise kompenseerimine ja teiselt poolt tema lepingutega seotud kahjumi katmine.

(vt punktid 2, 56, 59–60, 69)
Teised isikud, kes ei ole otsuse adressaadid, saavad väita, et see puudutab neid isiklikult, ainult siis, kui see mõjutab neid mingi neile omase tunnuse või neid iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis neid kõigist teistest isikutest eristab, ning seega individualiseerib neid sarnaselt otsuse adressaadiga. Seetõttu ei saa ettevõtja põhimõtteliselt vaidlustada komisjoni otsust, millega keelatakse sektoriaalne abikava, kui see otsus puudutab teda vaid põhjusel, et ta kuulub asjaomasesse sektorisse ja et ta võib nimetatud kava alusel toetust saada. Niisugune otsus on hagejast ettevõtja suhtes üldkohaldatav meede, mida kohaldatakse objektiivselt määratletud olukordadele ja mis tekitab õiguslikke tagajärgi üldiselt ja abstraktselt määratletud isikute kategooriale.

Komisjoni otsus, mis ei määratle, millised ettevõtjad või milline ettevõtja on kõnealuse abi saaja ning mida kohaldatakse niisiis objektiivselt määratletud olukordadele ja mis tekitab õiguslikke tagajärgi üldiselt ja abstraktselt määratletud isikute kategooriale, võib siiski ettevõtjat puudutada mitte ainult kui asjaomases sektoris tegutsevat ettevõtjat, kes võib abikava alusel abi saada, vaid ka kui abisaajat, kes on selle kava alusel tegelikult üksiktoetust saanud, mille tagastamist komisjon on nõudnud. Nimetatud otsus puudutab seda ettevõtjat isiklikult ja tema poolt otsuse peale esitatud hagi on vastuvõetav.

(vt punktid 45–48)
Avaldamata või teatavaks tegemata jätmise korral peab isik, kes on teadlik teda puudutava akti olemasolust, küsima mõistliku aja jooksul selle tervikteksti. Sellisel juhul hakkab hagi esitamise tähtaeg kulgema alles sellest hetkest, kui kolmas puudutatud isik on kõnealuse akti sisust ja põhjendustest nii täpselt teadlik, et saab oma hagemisõigust kasutada. Kui kuupäeva, millest alates hageja sai täpselt teada vaidlustatava akti sisu ja põhjendused, ei ole võimalik kindlalt kindlaks määrata, tuleb asuda seisukohale, et hagi esitamise tähtaeg hakkas kulgema hiljemalt päevast, mil on võimalik tuvastada, et hageja oli aktist juba teada saanud.

Kui institutsioon otsustab avaldada Euroopa Liidu Teatajas teate tervikteksti kõrgema ametniku vaba ametikoha täitmiseks ainult teatavates keeltes, peab ta sellest teatest potentsiaalselt huvitatud kandidaatide keele alusel diskrimineerimise ärahoidmiseks võtma sobivad meetmed, et informeerida kõiki asjaomaseid kandidaate kõnealusest teatest vaba ametikoha kohta ja nendest väljaannetest, kus teade on tervikuna avaldatud. Tingimusel et selline nõue on täidetud, ei põhjusta Euroopa Liidu Teatajas teate avaldamine piiratud arvul keeltes asjassepuutuva kategooria alla kuuluva vaba ametikoha kohta diskrimineerimist eri kandidaatide vahel, kui on tuvastatud, et viimati nimetatud oskavad piisavalt vähemalt ühte nendest keeltest ja võivad seega teate sisuga nõuetekohaselt tutvuda. Seevastu teate avaldamine Euroopa Liidu Teatajas vaba ametikoha kohta ainult teatavates ühenduse keeltes, samas kui kandideerida võivad ka isikud, kes oskavad ainult muid ühenduse keeli, võib viia nende diskrimineerimiseni, kui puuduvad muud meetmed, mille abil saaksid sellesse kategooriasse kuuluvad potentsiaalsed kandidaadid asjaomase teate sisust teada. Sellisel juhul oleksid need kandidaadid teiste kandidaatidega võrreldes ebasoodsamas olukorras, kuna neil ei ole võimalik nõuetekohaselt teada saada, millist kvalifikatsiooni vaba ametikoha kohta avaldatud teates nõutakse või millised on töölevõtmise tingimused. Nendest asjaoludest teadasaamine on nende isikute jaoks optimaalseks kandideerimiseks vajalik eeltingimus, et suurendada oma võimalusi asjaomase ametikoha saamiseks.

(vt punktid 130, 131, 135 ja 136)
1.

Tühistamishagi — Vastuvõetavuse tingimused — Hagi, mille äriühingute kontserni mitu ettevõtjat on esitanud komisjoni otsuse peale, millega neile määrati solidaarselt trahv — Hagi, mis on vastuvõetav ainult teatavate ettevõtjate osas nimetatutest — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine juhul, kui niisuguste ülejäänud ettevõtjate nõude puhul, kelle kasuks ei ole võimalik tühistamisotsust teha, väidetakse, et esineb oluline asja läbivaatamist takistav asjaolu (EÜ artikkel 230) (vt punktid 46 ja 47)
Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 4 sõnastuse kohaselt on varasema registreerimata kaubamärgi või mõne muu tähise olemasolu korral vastulause õiguspärane juhul, kui need vastavad järgmistele tingimustele: neid kasutatakse kaubanduses; neil peab olema kohalikust tähtsusest ulatuslikum mõju; asjaomase tähise omanikul peab olema õigus keelata hilisema kaubamärgi kasutamine; õigused kõnealusele tähisele peavad olema omandatud tähise suhtes kohaldatava selle liikmesriigi õiguse kohaselt, kus tähiseid on kasutatud enne ühenduse kaubamärgi registreerimistaotluse esitamise kuupäeva. Need tingimused on kumulatiivsed. Kui tähis ei vasta neile tingimustele, ei saa seega olla edukas vastulause, mis tugineb määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 4 tähenduses kaubanduses kasutatava registreerimata kaubamärgi või mõne muu tähise olemasolule.

Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 4 sõnastuse kohaselt muudab ühenduse kaubamärgi registreerimisele esitatud vastulause õiguspäraseks mõne muu tähise kui kaubamärgi olemasolu juhul, kui see samaaegselt vastab neljale tingimusele: neid kasutatakse kaubanduses; neil peab olema kohalikust tähtsusest ulatuslikum mõju; asjaomase tähise omanikul peab olema õigus keelata hilisema kaubamärgi kasutamine; õigused kõnealusele tähisele peavad olema omandatud tähise suhtes kohaldatava selle liikmesriigi õiguse kohaselt, kus tähiseid on kasutatud enne ühenduse kaubamärgi registreerimistaotluse esitamise kuupäeva. Selle artikli sõnastuse kohaselt on kaubanduses kasutamine alustingimus, ilma milleta asjaomasel tähisel ei saa olla ühenduse kaubamärgi registreerimise vastu mingisugust kaitset, ning see tingimus on sõltumatu siseriiklikus õiguses ainuõiguste omandamiseks seatud tingimustest. Erijuhtumi korral, mis puudutab teoste pealkirju, eeldab pealkirja kasutamine, et asjaomane teos on toodud asjaomasele turule.

(vt punkt 44)
Kohtuasi T-420/05

Vischim Srl

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Taimekaitsevahendid — Toimeaine klorotaloniil — Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmine — Hindamiskord — Direktiiv 2005/53/EÜ — Tühistamishagi — Tegevusetushagi — Kahju hüvitamise hagi”

Esimese Astme Kohtu otsus (kuues koda), 7. oktoober 2009 II ‐ 3845

Kohtuotsuse kokkuvõte

Direktiivi 91/414 taimekaitsevahendite turuleviimise kohta artikli 8 lõikes 2 sätestatud hindamismenetluses puudutab teatajat, kes on esitanud toimiku ja osalenud hindamismenetluses, isiklikult komisjoni meede, millega kõnealune menetlus lõpetatakse. Teatajat puudutab ühtviisi otseselt nii direktiiv, millega kiidetakse toimeaine teatud tingimusel heaks, kui ka otsus, millega toimeaine keelatakse. Direktiivil 2005/53, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414 teatud ainete toimeainete hulka arvamiseks, nähes ette klorotaloniili ühenduse turul turustamise tingimused, mis puudutavad eelkõige heksaklorobenseeni (HCB) piirmäära, on selle tootjast äriühingu õiguslikule olukorrale vahetu mõju. Lisaks on liikmeriikide tegevus seoses kohustusega vaadata läbi nimetatud toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load, et teha ettenähtud tähtaja jooksul kindlaks, kas nimetatud tooted vastavad selle direktiivi 91/414 I lisasse kandmise tingimustele, pelgalt puhtautomaatne, kuna liikmeriikidel puudub igasugune kaalutlusõigus HCB piirmäära kehtestamisel. Neil asjaoludel mõjutab direktiiv 2005/53 hagejast äriühingu õiguslikku olukorda otseselt. (vt punktid 71 ja 72, 76–78)

Määrusega nr 3600/92, millega nähakse ette direktiivi 91/414 taimekaitsevahendite turuleviimise kohta artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, sätestatud toimeainete hindamise menetluses tuleb teatajal, kes on esitanud eraldi toimiku, esitada kõik teatatud toimeaine hindamiseks vajalikud andmed. Isegi kui eeldada, et komisjon võib arvesse võtta erinevatest toimikutest saadud koguteabe, on siiski selge, et kui teatajad ei esita toimikut ühiselt, tuleb igal teatajal tagada, et tema toimik on täielik. Juhul kui teataja poolt esitatud toimik ei sisalda piisavalt teavet, ei ole komisjon rikkunud menetlusnorme, viies kõnealuse toimeaine hindamise menetluse läbi teataja poolt esitatud toimiku alusel. (vt punktid 93 ja 94, 110, 118)

Menetluses, mille raames toimub turul oleva toote ümberhindamine huvitatud tootja poolt esitatud toimiku alusel, on teatajal, kes esitab toimiku referentliikmesriigile ja komisjonile hindamiseks, õigus sellele, et teda teavitataks põhilistest puudustest tema toimikus, mis takistavad asjassepuutuvale toimeainele loa andmist. Samas, sellekohaste selgete menetlusnormide puudumise tõttu ei ole komisjon kohustatud teavitama teatajaid komiteele esitatava meetme sisust. (vt punktid 140, 142 ja 143)
ESIMESE ASTME KOHTU OTSUS (neljas koda)

14. veebruar 2007

Kohtuasi T‑65/05

Thomas Seldis

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Ametnikud – Katseajal olevad ametnikud – Teadus- või tehniline personal – Ajutise töötaja konkursi teel ametisse nimetamine – Palgaastmele ja -järku määramine – Personalieeskirjade artiklid 31 ja 32

Ese: Hagi, mille ese on nõue tühistada komisjoni 5. aprilli 2004. aasta otsus hageja katseajal olevaks ametnikuks nimetamise kohta osas, mis puudutab hageja palgaastme A7 viiendasse järku määramist.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta kohtukulud poolte endi kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Töölevõtmine – Palgaastmele ja -järku määramine – Kõrgemale palgaastmele määramine

(Personalieeskirjad, artikkel 31 ja artikli 32 kolmas lõik)

Personalieeskirjade artikli 31 lõige 2, mis võimaldab ametisse nimetaval asutusel teatud piires eirata sama artikli lõikes 1 kehtestatud reeglit, mille kohaselt vastselt tööle võetud ametnik määratakse esimesele palgaastmele, ei käsitle ajutiste teenistujate töölevõtmist ametnikena, kelle palgaastmele ja -järku määramisele kohaldatakse üldreeglina artikli 32 kolmandat lõiku.

Kuigi viimati nimetatud sätte sõnastus, mille kohaselt säilib ajutisel töötajal ajutise töötajana omandatud staaž, kui ta nimetatakse sama palgaastme ametnikuks kohe pärast ajutise teenistuse lõppu, ei keela a priori selle tunnistamist, et ta võib artikli 31 lõiget 2 kohaldades määrata kõrgemale palgaastmele kui see, mis tal oli ajutise töötajana, oleks selline tõlgendus siiski vastuolus nende erinevate sätete ülesehituse ja eesmärgiga, mida ei saa koos kohaldada ajutise töötaja palgaastme määramiseks alaliselt ametisse nimetamisel. Niivõrd, kuivõrd personalieeskirjade artikli 32 kolmas lõik käsitleb olukorda, kus ajutisel töötajal säilib ametnikuks nimetamisel palgaaste, on tegemist erandiga reeglist, et hiljuti tööle võetud ametnik määratakse esimesele palgaastmele, ning tegemist on erireegliga, mille tagajärg on kaudselt, kuid tingimata see, et ajutiste töötajate alaliselt ametisse nimetamine ei kuulu personalieeskirjade artikli 31 ja seega ka nimetatud artikli lõike 2 kohaldamisalasse.

Selle tõlgenduse põhjenduseks võib esiteks tuua asjaolu, et kui ajutine töötaja nimetatakse ametnikuks pärast alaliselt ametisse nimetamiseks korraldatud sisekonkurssi, ei ole õigustatud erandkorras silmapaistvale kandidaadile huvipakkuvate tingimuste võimaldamine, et saada ta oma teenistusse, mida soovivad ka teised võimalikud tööandjad, ning teiseks asjaolu, et ajutise töötaja saavutatud palgaaste ja -järk juba arvestavad tema kogemust ja teeneid alaliselt ametisse nimetamisel, nii et personalieeskirjade artikli 31 lõike 2 kohaldamine tema kasuks tähendaks teist korda samade andmete arvessevõtmist.

(vt punktid 51–57 ja 59)

Viited: 13. veebruar 1998, kohtuasi T‑195/96: Alexopoulou vs. komisjon (EKL AT 1998, lk I‑A‑51 ja II‑117, punkt 37); 6. juuli 1999, kohtuasi T‑203/97: Forvass vs. komisjon (EKL AT 1999, lk I‑A‑129 ja II‑705, punkt 44); 15. märts 2006, kohtuasi T‑411/03: Herbillon vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 77).
58

Käesoleval juhul tuleb meenutada, et ühtlustamisamet tunnistas kohtuistungil, et mitmed Interneti-lingid, millest hagejat teavitati taotluse tagasilükkamise põhjuste teadaannetes ning vaidlustatud otsuses, ei tööta, et nende sisu on vahepealsel ajal muutnud ning et juhul, kui lingid viisid mitme kitarrikujuni, oli apellatsioonikoja poolt arvesse võetud täpse kuju määratlemine võimalik vaid apellatsioonikoja ettekandjaga konsulteerides. Samuti tuleb märkida, et kohtuasja ettevalmistamise ajal Esimese Astme Kohtus töötas taotluse tagasilükkamise põhjuste teadaandes märgitud seitsmest teiste kitarritootjateni viinud lingist vaid kaks, ning vaidlustatud otsuses märgitud üheksateistkümnest lingist vaid kaheksa.