Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Põhjendatud huvi – Pärast hagi esitamist toimunud sündmus, mis võib tingida selle huvi kadumise

(EÜ artikkel 230)

2. Euroopa ühenduste privileegid ja immuniteedid – Euroopa Parlamendi liikmed – Immuniteet seoses oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häältega – Immuniteet istungjärkude ajal

(Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll, artiklid 9 ja 10)

3. Lepinguväline vastutus – Tingimused – Õigusvastasus – Euroopa Parlamendi liikme immuniteedi kaitsmise taotlus, millega palutakse nõuda selle liikme vastu algatatud kohtumenetluse peatamist

(EÜ artikli 288 teine lõik; Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll, artikli 10 lõike 1 punkt a)

Summary

1. Tühistamisnõude kohta ei tule otsust enam teha siis, kui hageja on kaotanud oma huvi vaidlustatud akti tühistamise suhtes kohtumenetluse vältel toimunud sündmuse tõttu, mille tagajärjel ei too selle akti tühistamine iseenesest enam kaasa õiguslikke tagajärgi.

Hagejal võib siiski säilida institutsiooni akti tühistamise nõudmise huvi juhul, kui väidetav õigusvastasus võib tulevikus korduda, sõltumata selle kohtuasja asjaoludest, mis olid aluseks hageja esitatud hagile.

(vt punktid 61, 68)

2. Kuigi Euroopa ühendustele asjaomase asutamislepingule lisatud protokolliga antud privileegid ja immuniteedid on funktsionaalset laadi, kuivõrd nende eesmärk on vältida ühenduste toimimise ja sõltumatuse kahjustamist, on need sellegipoolest sõnaselgelt antud parlamendi liikmetele ja ühenduse institutsioonide ametnikele ning muudele teenistujatele. See, et privileegid ja immuniteedid on ette nähtud ühenduse avalikes huvides, õigustab institutsioonidele antud võimalust vajaduse korral immuniteet ära võtta, kuid ei tähenda, et need privileegid ja immuniteedid on antud ainuüksi ühendusele ning mitte ühtlasi ka ametnikele, muudele teenistujatele ja parlamendiliikmetele. Protokolliga antakse asjassepuutuvatele isikutele seega subjektiivne õigus, mille järgimine on tagatud asutamislepingus ette nähtud õiguskaitsevahendite süsteemiga.

Selles osas tuleb tunnistada, et parlamendil on lai kaalutlusruum sellise otsuse sisu osas, mis tehakse taotluse alusel, millega nõutakse, et parlament nõuaks kohtumenetluse peatamist nimetatud protokolli artikli 10 esimese lõigu punkti a alusel. Kuid parlamendil puudub kaalutlusruum selles osas, kas see otsus tuleb vastu võtta protokolli artikli 9 või artikli 10 esimese lõigu punkti a alusel.

(vt punktid 94, 96, 101 ja 102)

3. Kuivõrd Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 10 esimese lõigu punktiga a, mille ese – koostoimes siseriiklike sätetega, millele see viitab – on kehtestada kord, mis reguleerib parlamendiliikmete suhtes parlamendi istungite ajal nende kodakondsusjärgse riigi territooriumil kehtivaid immuniteete, antakse asjassepuutuvatele isikutele subjektiivne õigus ning et järelikult on tegemist sätte kohaldamisalasse kuuluvatele parlamendiliikmetele õigusi andva õigusnormiga, siis rikub parlament juhul, kui ta ei tee otsust kõnealuse sätte alusel taotluse kohta, mille sõnaselge ese on kohtumenetluse peatamine selle sätte alusel, piisavalt selgelt isikutele õigusi andvat õigusnormi.

See, et parlamendile on esitatud taotlus, milles on palutud nõuda kohtumenetluse peatamist, ei tähenda sellegipoolest kindlasti seda, et parlament peaks – arvestades talle selles osas antud ulatuslikku kaalutlusruumi – ilmtingimata niisuguse otsuse tegema. Ta võib nimelt võtta vastu nii otsuse nõuda kohtumenetluse peatamist kui ka otsuse mitte nõuda kohtumenetluse peatamist. Sellest tulenevalt asjaolu, et parlament jättis talle esitatud taotluse, milles paluti nõuda kohtumenetluse peatamist, rahuldamata nii, et tugines seejuures valele õiguslikule alusele, ei saa olla väidetava kahju – selle olemasolu tuvastamise korral – otseseks ja otsustava tähtsusega põhjuseks.

(vt punktid 108, 115–117)