ET Euroopa Liidu Teataja C 301/13

X Technology Swiss GmbH 2. septembril 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu 15. juuni 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-547/08: X Technology Swiss GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(Kohtuasi C-429/10)

()

2010/C 301/20

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: X Technology Swiss GmbH (esindajad: advokaadid A. Herbertz ja R. Jung,)

Teine menetlusosaline: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Apellandi nõuded

— tühistada Üldkohtu 15. juuni 2010. aasta otsus kohtuasjas T-547/08 ja Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 6. oktoobri 2008. aasta otsus R 846/2008-4;

— mõista kohtkulud välja apellatsioonkaebuse vastustajalt.

Väited ja peamised argumendid

Kõnealune apellatsioonkaebus on esitatud Üldkohtu otsuse peale, millega kohus jättis rahuldamata apellandi tühistamishagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 6. oktoobri 2008. aasta otsuse R 846/2008-4 peale, millega jäeti rahuldamata asendimärgi, mis kujutab sokki, mille varbaosa on oranžiks värvitud, registreerimistaotlus.

Apellant väidab, et Üldkohus rikkus tõlgendades nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti b, mis puudutab nende kaubamärkide absoluutset registreerimisest keeldumise põhjust, millel ei ole eristusvõimet, õigusnormi ning tõlgendas seda valesti. Kohus rikkus õigusnormi, kui ta seadis vaidlustatud otsuses eristusvõimele kõrgendatud tingimused.

Eristusvõime hindamisel ei ole olulised mitte ainult kaubamärgi üksikud tunnused, vaid ka sellega tähistatavaid kaupu silmas pidades kaubamärgist jääv üldmulje. See tähendab, et taotletud kaubamärgi eristusvõimet tuleb hinnata esiteks lähtudes selle erinevatest elementidest — nagu kuju, asend, või värv — ja teiseks tuleb eristusvõimet hinnata ka sellest jäävast üldmuljest lähtudes, mille Üldkohus jättis tegemata. Sedalaadi hindamise raames tuleb veel eelkõige võtta arvesse, et juba teatud määrast eristusvõimest piisab, et kaubamärgi võiks registreerida.

Üldkohus rikkus õigusnormi laiendades taotletud kaubamärgi eristusvõimele esitatud tingimusi, kui ta viitas ruumilistele kaubamärkidele, mis koosnevad kaubamärgi kujutisest, ning kujutismärkidele, mis koosnevad kauba enese ruumilisest kujutisest. Vastavat kohtupraktikat ei saa taotletud kaubamärgi suhtes kohaldada, kuna apellandi taotletud kaubamärk ei ole ruumiline kaubamärk ning seda ei saa võrdsustada teistega, et kohaldada teisi kaubamärke puudutavat kohtupraktikat. Erinevalt viidatud kohtupraktikas käsitletud kaubamärkidest kajastab apellandi kaubamärk vaid väikese osa sellega tähistatavast kaubast. Täpselt piiratud ja värvi osas konkreetselt määratletud tähis, mis on väike sellega tähistatava kaubaga võrreldes, ei ole võrdsustatav kaubamärgiga, mis tervikuna koosneb kauba enda kujutisest.

Üldkohus on rikkunud õigusnormi ka juhul, kui lähtuda sellest, et ruumilisi kaubamärke käsitlevat kohtupraktikat saab taotletavale kaubamärgile kohaldada. Apellandi kaubamärk vastab ruumilisi kaubamärke käsitlevas kohtupraktikas neile kaubamärkidele seatud tingimustele. Ta erineb oluliselt tavapärasest ja asjaomases valdkonnas levinust ja täidab oma peamist päritolule osutavat ülesannet. Üldkohtu väited asjaomase üldsuse tähelepanelikkuse astme kohta ei ole tõepärased: tarbija on just selliste toodete puhul eriliselt tähelepanelik, mida ta ei saa enne ostmist proovida ja osutab tähelepanu nende toodete kaubamärgile. Lisaks ei käsitlenud Üldkohus piisavalt apellandi esitatud argumenti täpselt määratletud värvitooni kasutamise kohta. Osas milles Üldkohus nimetas spordisokkide tähistust tavaliseks, ei ole põhjendatud, miks ei saa eristavaks tunnuseks, mida võib kaubamärgina registreerida, olla värvus, mis esineb alati samas kohas ja samas värvitoonis.