Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise nõue – Tühistamishagist sõltumatus

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

2. Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise nõue – Kohtueelne menetlus

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

3. Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise nõue – Hagi esitamise tähtaeg

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

4. Ametnikud – Võrdne kohtlemine – Piirid

5. Menetlus – Hagiavaldus – Hagi ühenduse institutsiooni poolt tekitatud kahju hüvitamise nõudes – Nõue hüvitada mittevaraline kahju

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 44 lõike 1 punkt c)

1. Tühistamishagi ja kahju hüvitamise nõue on iseseisvad õiguskaitsevahendid ning on asjaomane isik võib valida kas ühe või teise või mõlemad korraga. Seetõttu on ametniku huve kahjustava otsuse korral viimati nimetatul ilma kõnealuse akti tühistamist nõudmata õigus esitada selle akti väidetava õigusvastasuse alusel hagi, millega taotletakse ainult selle aktiga talle tekitatud kahju hüvitamist.

(vt punktid 49 ja 50)

Viited:

Euroopa Kohus: 22. oktoober 1975, kohtuasi 9/75: Meyer-Burckhardt vs. komisjon (EKL 1975, lk 1171, punktid 10 ja 11).

Esimese Astme Kohus: 24. jaanuar 1991, kohtuasi T‑27/90: Latham vs . komisjon (EKL 1991, lk II‑35, punkt 36); 28. mai 1997, kohtuasi T‑59/96: Burban vs . parlament (EKL AT 1997, lk I‑A‑109 ja II‑331, punkt 25); 8. juuli 2004, kohtuasi T‑136/03: Schochaert vs. nõukogu (EKL AT 2004, lk I‑A‑215 ja II‑957, punkt 24); 12. september 2007, kohtuasi T‑249/04: Combescot vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, mille peale on esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Kohtusse, kohtuasi C‑525/07 P, punkt 30).

Avaliku Teenistuse Kohus: 9. oktoober 2007, kohtuasi F‑85/06: Bellantone vs. kontrollikoda (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 80).

2. Kohtueelne menetlus varieerub olenevalt sellest, kas kahju, mille hüvitamist nõutakse, on tekitatud isiku huve kahjustava aktiga personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 tähenduses või administratsiooni käitumisega, millel puuduvad otsuse tunnused; esimesel juhul peab huvitatud isik määratud tähtaja jooksul ametisse nimetava asutuse asjaomase akti peale kaebuse esitama, ning kahju hüvitamise nõuded võib esitada kas selles kaebuses või esimest korda hagiavalduses; samas kui teisel juhul aga peab haldusmenetlus algama personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses kaebuse esitamisega, mis taotleb kahju hüvitamist ning millele vajaduse korral järgneb kaebuse rahuldamata jätmise otsuse vaidlustamine.

Huve kahjustava akti korral peab ametnik kasutama personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 sätestatud kaebuste esitamise korda mitte ainult siis, kui taotleb tema huve kahjustava akti tühistamist, vaid ka puhtalt kahju hüvitamise nõude raames, kui ta pelgalt taotleb selle aktiga talle tekitatud kahju hüvitamist.

(vt punktid 56 ja 66)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 7. juuni 1991, kohtuasi T‑14/91: Weyrich vs . komisjon (EKL 1991, lk II‑235, punktid 32 ja 34); 6. juuli 1995, kohtuasi T‑36/93: Ojha vs. komisjon (EKL AT 1995, lk I‑A‑161 ja II‑497, punkt 117); 28. juuni 1996, kohtuasi T‑500/93: Y vs. Euroopa Kohus (EKL AT 1996, lk I‑A‑335 ja II‑977, punkt 64); 6. november 1997, kohtuasi T‑15/96: Liao vs. nõukogu (EKL AT 1997, lk I‑A‑329 ja II‑897, punkt 57); 1. aprill 2003, kohtuasi T‑11/01: Mascetti vs. komisjon (EKL AT 2003, lk I‑A‑117 ja II‑579, punkt 33).

Avaliku Teenistuse Kohus: 28. juuni 2006, kohtuasi F‑27/05: Le Maire vs. komisjon (EKL AT 2006, lk I‑A‑1‑47 ja II‑A‑1‑159, punkt 36); 2. mai 2007, kohtuasi F‑23/05: Giraudy vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 69); 27. märts 2007, kohtuasi F‑87/06: Manté vs . nõukogu (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 19).

3. Ametnik, kes soovib esitada kahju hüvitamise nõude isikut kahjustava akti õigusvastasuse alusel, peab algatama kohtueelse menetluse kolme kuu jooksul selle akti teatavakstegemisest või kuupäevast, mil ta sai selle akti olemasolust teada, ning seda mitte ainult varalise kahju, vaid ka mittevaralise kahju osas.

(vt punkt 70)

4. Võrdse kohtlemise põhimõtte järgimisel tuleb teha seda kooskõlas legaalsuse põhimõttega, mille kohaselt ei saa keegi enda nõude toetuseks tugineda kellegi teise huvides toime pandud õigusvastasele teole, kuna selline lähenemine tähendaks põhimõtte „võrdne kohtlemine õigusvastasuse kaudu” kehtestamist. Sellest tuleneb, et ametnik ei saa tugineda õigusvastasele otsusele võrdse kohtlemise põhimõttele viitamiseks. See ei kehti mitte ainult tühistamishagide, vaid ka kahju hüvitamise nõuete kohta.

(vt punkt 81)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 16. november 2006, kohtuasi T‑120/04: Peróxidos Orgánicos vs. komisjon (EKL 2006, lk II‑4441, punkt 77).

5. Hagis ühenduse institutsiooni poolt osalt õigusvastase otsuse ning osalt institutsiooni õigusvastase tegevusega väidetavalt tekitatud kahju hüvitamise nõudes peab märkima, milline kahju hüvitamise summa, mida hageja nõuab, puudutab institutsiooni õigusvastast tegevust ning milline osa vastab huve kahjustava akti õigusvastasusele. Seega peab hageja pärast väidetava mittevaralise kahju täpsustamist seda vähemalt ligikaudselt hindama, eristades ühenduse institutsiooni otsusel põhinevat kahju ja selle õigusvastase tegevusel põhinevat kahju, selleks et Avaliku Teenistuse Kohus saaks hinnata selle ulatust ja olemust.

(vt punkt 82)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: 13. detsember 2007, kohtuasi F‑95/05: N vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 91).