Kohtuasi C-177/12

Caisse nationale des prestations familiales

versus

Salim Lachheb ja Nadia Lachheb

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg))

„Eelotsusetaotlus — Sotsiaalkindlustus — Määrus (EMÜ) nr 1408/71 — Perehüvitis — Lapseraha — Siseriiklikud õigusnormid, mis näevad iga lapse kohta ette abi andmise maksuvaba tulu automaatse mahaarvamisega tulust — Perehüvitiste kumuleerumise keeld”

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (viies koda), 24. oktoober 2013

Sotsiaalkindlustus – Võõrtöötajad – Perehüvitised – Mõiste – Lapse ülalpidamiseks antav toetus, mille summa on kindlamääraline ega sõltu taotleja sissetulekust ega maksukohustusest – Hõlmamine – Siseriikliku maksuõiguse alusel makstav abi, mis arvatakse lapse kohta võimaldatava maksuvaba tuluna tulust maha – Mõju puudumine

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artikli 1 punktid u ja i, artikli 4 lõike 1 punkt h)

Määruse nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, määrusega nr 118/97 muudetud ja ajakohastatud redaktsioonis, mida on muudetud määrusega nr 647/2005, artikli 1 punkti u alapunkti i ja artikli 4 lõike 1 punkti h tuleb tõlgendada nii, et selline abi nagu tulust automaatselt maha arvatav lapseraha, mis on kehtestatud liikmesriigi seadusega, kujutab endast selle määruse tähenduses perehüvitist.

Esiteks on selline abi sotsiaalkindlustushüvitis, kuna seda antakse lapse ülalpidamise korral ühelt poolt automaatselt selleks, et hüvitada selle lapse ülalpidamisega seonduvaid kulusid, ja teiselt poolt on selle summa kindlamääraline ega sõltu mingil määral taotleja sissetulekust ega maksukohustusest.

Teiseks on „perehüvitis[ed]” vastavalt määruse nr 1408/71 artikli 1 punkti u alapunktile i kõik perekonna väljaminekute katmiseks antavad rahalised või mitterahalised hüvitised. Sellega seoses on perehüvitiste eesmärk aidata pere ülalpidavaid töötajaid sotsiaalselt, pannes ühiskonnale kohustuse nende kulutustes osaleda. Nii on see lapseraha puhul, mida lapse ülalpidamise korral makstakse, ja mis on avaliku sektori panus perekonna eelarvesse laste ülalpidamisega seotud kulutuste osaliseks hüvitamiseks. See, et see panus antakse siseriikliku maksuõiguse alusel makstava toetusena ning et lapseraha arvatakse lapse kohta võimaldatava maksuvaba tuluna tulust maha, ei sea kahtluse alla sellise abi käsitamist perehüvitisena.

(vt punktid 31, 34–37, 39 ja resolutsioon)

Kohtuasi C-177/12

Caisse nationale des prestations familiales

versus

Salim Lachheb ja Nadia Lachheb

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg))

„Eelotsusetaotlus — Sotsiaalkindlustus — Määrus (EMÜ) nr 1408/71 — Perehüvitis — Lapseraha — Siseriiklikud õigusnormid, mis näevad iga lapse kohta ette abi andmise maksuvaba tulu automaatse mahaarvamisega tulust — Perehüvitiste kumuleerumise keeld”

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (viies koda), 24. oktoober 2013

Sotsiaalkindlustus — Võõrtöötajad — Perehüvitised — Mõiste — Lapse ülalpidamiseks antav toetus, mille summa on kindlamääraline ega sõltu taotleja sissetulekust ega maksukohustusest — Hõlmamine — Siseriikliku maksuõiguse alusel makstav abi, mis arvatakse lapse kohta võimaldatava maksuvaba tuluna tulust maha — Mõju puudumine

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artikli 1 punktid u ja i, artikli 4 lõike 1 punkt h)

Määruse nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, määrusega nr 118/97 muudetud ja ajakohastatud redaktsioonis, mida on muudetud määrusega nr 647/2005, artikli 1 punkti u alapunkti i ja artikli 4 lõike 1 punkti h tuleb tõlgendada nii, et selline abi nagu tulust automaatselt maha arvatav lapseraha, mis on kehtestatud liikmesriigi seadusega, kujutab endast selle määruse tähenduses perehüvitist.

Esiteks on selline abi sotsiaalkindlustushüvitis, kuna seda antakse lapse ülalpidamise korral ühelt poolt automaatselt selleks, et hüvitada selle lapse ülalpidamisega seonduvaid kulusid, ja teiselt poolt on selle summa kindlamääraline ega sõltu mingil määral taotleja sissetulekust ega maksukohustusest.

Teiseks on „perehüvitis[ed]” vastavalt määruse nr 1408/71 artikli 1 punkti u alapunktile i kõik perekonna väljaminekute katmiseks antavad rahalised või mitterahalised hüvitised. Sellega seoses on perehüvitiste eesmärk aidata pere ülalpidavaid töötajaid sotsiaalselt, pannes ühiskonnale kohustuse nende kulutustes osaleda. Nii on see lapseraha puhul, mida lapse ülalpidamise korral makstakse, ja mis on avaliku sektori panus perekonna eelarvesse laste ülalpidamisega seotud kulutuste osaliseks hüvitamiseks. See, et see panus antakse siseriikliku maksuõiguse alusel makstava toetusena ning et lapseraha arvatakse lapse kohta võimaldatava maksuvaba tuluna tulust maha, ei sea kahtluse alla sellise abi käsitamist perehüvitisena.

(vt punktid 31, 34–37, 39 ja resolutsioon)