Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Ülempiir – Arvutamine – Trahvi lõppsumma ja trahvi vahepealse summa eristamine – Tagajärjed

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2)

2. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Kriteeriumid – Trahvisumma vähendamine vastutasuna süüdistatud ettevõtja koostöö eest komisjoniga – Trahvisummade ülempiiri käsitleva eeskirja kohaldamise tagajärjel summa vähendamine

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2; komisjoni teatis 96/C 207/04)

3. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Komisjoni kehtestatud suunised – Võimalus võtta arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate erilist olukorda

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2; komisjoni teatis 98/C 9/03)

4. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Hinnang tegelikule suutlikkusele tekitada asjaomasel turul kahju – Asjaomase ettevõtja turuosade tähtsus

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2)

5. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Asjaomaste ettevõtjate jagamine identse lähtepunktiga gruppidesse – Tingimused

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2)

6. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Vajadus võtta arvesse asjaomaste ettevõtjate käivet ja tagada trahvide proportsionaalsus nende käivetega – Puudumine

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2)

7. Konkurents – Ühenduse eeskirjad – Rikkumised – Tahtlus – Mõiste

(Nõukogu määrus nr 17, artikkel 15)

8. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Kriteeriumid – Komisjoni esimene sekkumine teatavas sektoris – Asjaomased ettevõtjad on väikesed või keskmise suurusega ettevõtjad – Välistamine

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2; komisjoni teatis 98/C 9/03)

9. Konkurents – Trahvid – Trahvi määramine – Nõue, et ettevõtja peab saama rikkumisest tulu – Puudumine – Kindlaksmääramine – Kriteeriumid – Rikkumiste raskus – Kergendavad asjaolud – Tulu puudumine – Välistamine

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2; komisjoni teatis 98/C 9/03, punkti 2 esimene lõik)

10. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Kriteeriumid – Asjaomase ettevõtja kogukäive – Rikkumise esemeks olevatelt kaupadelt saadud käive – Kummagi käibe arvessevõtmine – Piirid

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2)

11. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Asjaomaste ettevõtjate jagamine identse lähtepunktiga gruppidesse – Ettevõtja panemine samasse gruppi koos teiste ettevõtjatega, kelle käive on suurem – Proportsionaalsuse ja võrdse kohtlemise põhimõtete rikkumine – Välistamine – Tingimused

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2)

Summary

1. Määruse nr 17 artikli 15 lõige 2, mille kohaselt komisjon võib määrata trahvi, mis ei ületa 10% iga rikkumises osalenud ettevõtja eelmise majandusaasta käibest, nõuab, et ettevõtjale lõplikult määratava trahvi summat vähendataks siis, kui see summa ületab 10% tema käibest, sõltumata vahepealsetest, rikkumise kestuse ja raskusastme arvesse võtmiseks tehtavatest arvutustest. Sellest tuleneb, et nimetatud sättes ette nähtud 10-protsendilist ülempiiri kohaldatakse üksnes komisjoni poolt lõplikult määratud trahvi summale, mitte aga vahepealsetele arvutustele, sh selle arvutuse tarvis lähtepunkti kehtestamisele.

Isegi kui komisjon oma arvutustes jõuab vahepealse summani, sh lähtepunktini, mis ületab asjaomase ettevõtja käibe 10-protsendilist ülempiiri, siis ei saa ikkagi kritiseerida asjaolu, et teatavad arvutamise ajal arvesse võetud asjaolud, näiteks rikkumise kestus, ei peegeldu lõplikus trahvisummas, arvestades, et see on määruse nr 17 artikli 15 lõikes 2 esineva keelu ületada asjaomase ettevõtja käibe 10-protsendilist ülempiiri tagajärg.

(vt punktid 38–40)

2. Konkurentsi valdkonnas trahvide kindlaksmääramisel komisjoni kasutatud lähenemine, mille kohaselt koostööd puudutav tegur võeti arvesse üksnes pärast määruse nr 17 artikli 15 lõikes 2 sätestatud asjaomase ettevõtja käibe 10‑protsendilise ülempiiri kohaldamist ja omas seega otsest mõju trahvisummale, tagab kartelliasjades koostööd käsitlevale teatisele täieliku kasuliku mõju. Kuna põhisumma ületas oluliselt 10-protsendilise ülempiiri enne nimetatud teatise kohaldamist ilma võimaluseta seda ülempiiri koheselt kohaldada, siis oleks asjaomase ettevõtja õhutamine komisjoniga koostööd tegema tunduvalt nõrgem, kuna lõplikuks trahvisummaks jääks mõlema oletuse – nii koostöö olemasolu kui ka selle puudumise – korral 10-protsendiline ülempiir.

(vt punkt 41)

3. Komisjoni kehtestatud suunised määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta lubavad komisjonil vastavate asjaolude korral arvesse võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate erilist olukorda.

(vt punkt 42)

4. Analüüsides ühenduse konkurentsieeskirjade rikkumise eest trahvi määramiseks rikkujate tegelikku majanduslikku suutlikkust põhjustada olulist kahju konkurentsile, mis tähendab hinnangut nende ettevõtjate tegeliku suuruse, st nende mõju kohta puudutatud turul, annab kogukäive üksnes osalise pildi olukorrast. Ei saa välistada, et mitme tegevusharuga suur ettevõtja tegutseb konkreetsete toodete turul üksnes kõrvalises rollis. Samuti ei saa välistada, et geograafiliselt ühendusevälisel turul olulist positsiooni omaval ettevõtjal on üksnes väike osa ühenduse või Euroopa majanduspiirkonna turust. Sellistes olukordades ei tähenda asjaomase ettevõtja suur kogukäive tingimata tema määravat mõju puudutatud turul. Sellel põhjusel, kuigi ühe ettevõtja käes olev turuosa ei saa olla määrav, et järeldada, et ettevõtja kuulub võimsasse majandusüksusesse, on see turuosa siiski asjakohane määramaks tema võimalikku mõju turule.

(vt punkt 65)

5. Komisjoni kehtestatud suuniste määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta punkti 1 A kuuenda lõigu kohaselt õigustab see, kui samalaadseid rikkumisi toimepanevate ettevõtjate suurus erineb üksteisest „oluliselt”, eelkõige eristamist rikkumise raskusastme hindamisel. Kuigi komisjonil on trahvisummade kindlaksmääramisel teatav kaalutlusõigus ja trahvi arvutamisel ei pea järgima lihtsat matemaatilist valemit, peab trahvisumma olema vähemalt proportsionaalne nende asjaoludega, mis võeti arvesse rikkumise raskusastme hindamisel.

Sellest tuleneb, et kui komisjon jagab asjaomased ettevõtjad trahvi määramiseks gruppidesse, nii et samasse gruppi kuuluvatele ettevõtjatele on kehtestatud sama lähtepunkt, peab nii määratletud gruppide trahvi ülempiir olema vastavalt seostatud ja objektiivselt õigustatud.

(vt punktid 67 ja 68)

6. Konkurentsi valdkonnas trahvide kindlaksmääramisel ei ole komisjonil kohustust teha arvutus asjaomaste ettevõtjate käibel põhinevatest summadest lähtuvalt ega ka kohustust tagada olukorras, kus trahve määratakse mitmele samas rikkumises osalenud ettevõtjale, et tema arvutuste tulemuseks olevad lõplikud trahvisummad väljendavad kõiki neid erinevusi ettevõtjate vahel kogukäibe või asjaomase toote turul saadud käibe osas.

Sellega seoses ei ole ka määruse nr 17 artikli 15 lõikes 2 nõutud seda, et kui trahvid määratakse mitmele samas rikkumises osalenud ettevõtjale, siis väikesele või keskmise suurusega ettevõtjale määratud trahv ei tohi käibe protsendilt olla kõrgem suurtele ettevõtjatele määratud trahvidest. Tegelikult ilmneb sellest sättest, et nii väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate kui ka suurettevõtjate puhul tuleb trahvisumma määramisel arvesse võtta rikkumise raskusastet ja kestust. Nii kaua kui komisjon määrab igale samas rikkumises osalenud ettevõtjale rikkumise raskusastme ja kestusega võrreldes põhjendatud trahvi, ei saa talle ette heita seda, et mõne ettevõtja trahvisumma on tema käibega võrreldes suurem kui teistel ettevõtjatel.

Neid põhimõtteid saab kohaldada ka siis, kui ettevõtjad on rikkumise raskusastme ja kestuse osas samastes olukordades.

(vt punktid 73–75)

7. Selleks, et konkurentsieeskirjade rikkumist saaks lugeda tahtlikult toimepanduks, ei ole vajalik, et ettevõtja oleks olnud teadlik nende eeskirjade rikkumisest, vaid piisab, et ta ei oleks saanud ignoreerida seda, et tema käitumise eesmärk oli konkurentsi piirata.

Seega on komisjonil õigus trahvisummade arvutamisel mitte arvesse võtta asjaolu, et hagejal ei ole juriidilist osakonda.

(vt punktid 82 ja 83)

8. Komisjonil ei ole mingit kohustust kergendada konkurentsi valdkonnas määratud trahve sellises olukorras, kus ta esimest korda teatavas sektoris karistusi määrab, ja tal ei ole ka mingit kohustust trahve kergendada, kui asjaomased ettevõtjad on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Ettevõtja suurust võetakse arvesse määruse nr 17 artikli 15 lõikes 2 määratletud ülempiiriga ning komisjoni kehtestatud suuniste määruse nr 17 artikli 15 lõike2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta sätetega. Peale nende suurust puudutavate kaalutluste ei ole mingit põhjust kohelda väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid teistest ettevõtjatest erinevalt. Asjaolu, et tegu on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, ei vabasta neid kohustusest järgida konkurentsireegleid.

(vt punkt 84)

9. Kuigi ühenduse konkurentsieeskirjade rikkumise eest määratud trahvisumma peab olema proportsionaalne rikkumise kestuse ja teiste rikkumise raskusastme hindamisel arvesse tulevate asjaoludega, sh asjaomase ettevõtja tegevusest tekkida võinud tuluga, siis ei ole asjaolu, et ettevõtja ei saanud rikkumisest mingit tulu, takistuseks talle trahvi määramisel, sest vastasel juhul kaotaks trahv oma hoiatava olemuse. Sellest tuleneb, et komisjonil ei ole kohustust trahvisumma kindlaksmääramisel arvesse võtta seda, et rikkumisest ei saadud mingit tulu.

Kuigi komisjon võiks suuniste määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta punkti 2 esimese lõigu viienda taande kohaselt ja raskendavate asjaolude alusel suurendada trahvi, et see ületaks rikkumisega ebaseaduslikult saadud tulu, siis ei tähenda see, et komisjon oleks endale seadnud kohustuse igas olukorras trahvisumma kindlaksmääramiseks tõendada tuvastatud rikkumisega seotud rahalist kasu. Teisisõnu ei saa sellise kasu puudumist lugeda kergendavaks asjaoluks.

(vt punktid 89–91)

10. Ühenduse konkurentsieeskirjade rikkumise eest määratava trahvi summa kindlaksmääramisel ei tohi teiste hinnanguelementidega võrreldes omistada ettevõtja kogukäibele ega rikkumise esemeks olevatelt kaupadelt saadud käibele ebaproportsionaalset tähtsust, nii et sobiva trahvi määramine ei saa toimuda lihtsa arvutuse põhjal kogukäibe alusel, ja seda eelkõige siis, kui asjaomased kaubad kujutavad üksnes väikest osa sellest käibest.

(vt punkt 99)

11. Proportsionaalsuse ja võrdse kohtlemise põhimõtteid ei riku see, kui ühenduse konkurentsieeskirjade rikkumise eest määratava trahvi summa kindlaksmääramisel pani komisjon asjaomaste ettevõtjate majandusliku suutlikkusega arvestamiseks ja neile piisavalt hoiatava laadiga trahvide määramiseks ettevõtja samasse gruppi koos teiste ettevõtjatega, kelle käive on kõrgem, nii et kõigile ettevõtjatele määrati sama lähtepunkt ümbergrupeerimisega, kuna nende käive asjaomasel turul ja turuosad on väga sarnased ja kuna vastavas asjas ei ole asjaomase ettevõtja suuruse erinevus teiste ettevõtjatega võrreldes nii oluline, et ta tuleks panna teise gruppi.

(vt punktid 69, 111, 112)