Lisaks, kui peaks leitama, et kodukorra nimetatud artikkel ei ole käesoleva kohtuasja asjaoludele kohaldatav, oleksid õigustatud isikud vähem soodsas olukorras võrreldes sellega, mis esineks otse teavitamise kohustuse puudumise korral. Viimati nimetatud juhul piisaks piiravaid meetmeid sisaldava õigusakti pelgast avaldamisest, et hakkaks kulgema hagi esitamise tähtaeg, mis hõlmaks kodukorra artikli 102 lõikes 1 märgitud täiendavat neljateistkümmet päeva.

Sellega seoses, kui nõukogu, kes ei saa isikut otse teavitada, asendab sellise teavitamisviisi teatise avaldamisega, muutub teatis dokumendiks, millega asjaomased isikud saavad tutvuda alles Euroopa Liidu Teataja lugemisel. Kodukorra artikli 102 lõikes 1 ette nähtud neljateistkümne päeva pikkuse tähtaja eesmärk on tagada asjaomastele isikutele piisav ajavahemik avaldatud aktide peale hagi esitamiseks ning seega õigus tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus, mis nüüd on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47. Kuna kodukorra artikli 102 lõige 1 näeb ette täiendava neljateistkümne päeva pikkuse tähtaja ELT‑s avaldatud aktide peale hagi esitamiseks, tuleb järeldada, et seda sätet tuleb samuti kohaldada analoogia alusel, kui sündmus, millest alates hakkab nende aktide peale hagi esitamise tähtaeg kulgema, on neid akte puudutav teatis, mis on samuti Euroopa Liidu Teatajas avaldatud. Samad põhjused, mis on toodud avaldatud õigusaktide puhul täiendavalt neljateistkümne päeva määramise põhjendamiseks, kehtivad – erinevalt individuaalsest teavitamisest – avaldatud teatiste puhul.

Küsimus, kas Üldkohtu kodukorra artikli 102 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et seda kohaldatakse juhul, kui piiravaid meetmeid sisaldava õigusakti vastuvõtmisest teavitati asjaomast isikut teatise avaldamise kaudu, on määrava tähtsusega, et teha kindlaks, kas teine nõuete kohaldamise taotlus esitati enne rakendusmääruse peale hagi esitamise tähtaja lõppemist, mida arvutati alates kõnealuse teatise avaldamisest.

Kui Süüria režiimi toetamises osaleva üksuse rahalised vahendid külmutatakse, on olemas oht – mida ei saa tähelepanuta jätta –, et see üksus avaldab tema omanduses või kontrolli all olevatele või talle kuuluvatele üksustele survet, selleks et tema suhtes võetud meetmete tagajärgedest kõrvale hiilida. Järelikult on niisuguste üksuste rahaliste vahendite külmutamine vajalik ja sobiv võetud meetmete tõhususe tagamiseks ja nendest meetmetest kõrvalehiilimise vältimiseks. Lisaks, kui 100% osalus juriidilise isiku kapitalis kuulub isikule, kelle puhul ei ole kahtlust, et tema suhtes tuleb kohaldada piiravaid meetmeid, ulatuses, mis võimaldab viimasel mõjutada selle juriidilise isiku üldkoosoleku otsuseid, siis tuleb neid kohaldada ka nimetatud juriidilise isiku suhtes puhtalt kapitalil põhineva seose tõttu, tingimusel et õigusaktid, millega kõnealused piiravad meetmed on võetud, näevad nende kohaldamise ette juriidiliste isikute suhtes, mis kuuluvad või mida kontrollivad juba neis aktides märgitud isikud.

Loetellu kandmise ja sinna jätmisega ei pidanud nõukogu silmas mitte hageja autonoomset tegevust – ega eeldanud, et viimase tegevus on vastuolus nende õigusaktide nõuetega, millega on kehtestatud Süüria vastu suunatud piiravad meetmed – vaid tema aktsionäride koosseisu ja seega seost emaettevõtjaga.

(vt punktid 101, 102, 104, 108, 123, 144 ja 169)