20.

Neil asjaoludel esitas Krajowa Izba Odwoławcza (riiklik vaidlustuskomisjon), kellel tuleb lahendada avaliku sektori hankija otsuse vaidlustamine, seitse eelotsuse küsimust. Euroopa Kohtu juhiste järgi käsitlen ma neist ainult nelja esimest, mille sisu on järgmine: „1. Kas […] direktiivi 2014/24[…] artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte võimaldavad direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja […] direktiivi […] 2016/943 […] artikli 2 punkti 1, eelkõige neis esitatud määratlusi „see ei ole kogumis või üksikosade täpses paigutuses ja kokkupanus üldteada või kergesti kättesaadav“ ja „sellel on kaubanduslik väärtus selle salajasuse tõttu“ ning viidet, et „ei avalikusta avaliku sektori hankija talle ettevõtjate poolt edastatud konfidentsiaalsena märgitud teavet“, tõlgendada nii, et selle tulemusel võib ettevõtja tunnistada ärisaladuseks mis tahes teabe, kuna ta ei soovi seda konkureerivatele ettevõtjatele avaldada? 2. Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte võimaldavad direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja direktiivi 2016/943 artikli 2 punkti 1 tõlgendada nii, et selle tulemusel võivad hankemenetluses osalevad ettevõtjad tunnistada direktiivi 2014/24/EL artiklites 59 ja 60 ning direktiivi 2014/24/EL XII lisas osutatud dokumendid täielikult või osaliselt ärisaladuseks, eelkõige seoses hankelepingu täitmiseks pakutavate isikute kogemuste, soovituste ja nende kutsekvalifikatsiooni loeteluga, nende ettevõtjate, kelle pädevusele tuginetakse, või allhankijate nimede ja pädevuse loeteluga, kui neid dokumente nõutakse selleks, et tõendada vastavust hankemenetluses osalemise tingimustele või hinnata vastavust pakkumuse hindamise kriteeriumidele või selleks, et kinnitada pakkumuse vastavust hankedokumentides (hanketeade, oluliste hanketingimuste täpsustus) toodud muudele hankija nõuetele? 3. Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte koostoimes direktiivi 2014/24/EL artikli 58 lõikega 1, artikli 63 lõikega 1 ja artikli 67 lõike 2 punktiga b lubavad hankijal samal ajal aktsepteerida ettevõtja avaldust selle kohta, et tal on hankija nõutud või tema enda deklareeritud inimressursid, ettevõtjad, kelle ressursse ta soovib kasutada, või allhankijad, mida ta vastavalt õigusnormidele peab hankijale tõendama, ning avaldust selle kohta, et ainuüksi neid isikuid puudutavate andmete (nimed, kogemused, kvalifikatsioon) avaldamine konkureerivatele ettevõtjatele võib põhjustada nende isikute „üleostmise“, mistõttu on vaja seda teavet hoida ärisaladusena, ja kas neil asjaoludel võib sellist ebastabiilset sidet ettevõtja ning nende isikute ja ettevõtjate vahel pidada selle ressursi kättesaadavust tõendavaks ja eelkõige selliste pakkumuse hindamise kriteeriumide osaks, mille eest ettevõtja saab lisapunkte? 4. Kas direktiivi 2014/24/EL artikli 18 lõikes 1 väljendatud ettevõtjate võrdse ja mittediskrimineeriva kohtlemise põhimõte ning läbipaistvuse põhimõte võimaldavad direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja direktiivi 2016/943 artikli 2 punkti 1 tõlgendada nii, et selle tulemusel võivad hankemenetluses osalevad ettevõtjad ärisaladuseks tunnistada need dokumendid, mida nõutakse, et kontrollida, kas pakkumus vastab hankedokumentide nõuetele (sealhulgas hankeobjekti kirjeldusele), või selleks, et hinnata pakkumust pakkumuste hindamise kriteeriumide alusel, eelkõige juhul, kui need dokumendid on seotud vastavusega hankija nõuetele, mis on toodud hankedokumentides, õigusnormides või muudes dokumentides, mis on üldiselt kättesaadavad või huvitatud isikutele kättesaadavad, eelkõige kui see hindamine ei põhine objektiivselt võrreldavatel skeemidel ja matemaatiliselt või füüsiliselt mõõdetavatel ja võrreldavatel näitajatel, vaid hankija individuaalsel hinnangul? Sellest tulenevalt, kas direktiivi 2014/24/EL artikli 21 lõiget 1 ja direktiivi 2016/943 artikli 2 punkti 1 võib tõlgendada nii, et ettevõtja ärisaladuseks võib pidada ettevõtja poolt pakkumuse raames tehtud avaldust hankelepingu konkreetse eseme täitmise kohta vastavalt hankija hankedokumentides esitatud nõuetele, mida hankija kontrollib ja mida ta hindab nende nõuete täitmise seisukohast, isegi kui ettevõtja ülesanne on valida meetodid, mille eesmärk on hankija nõutud (hankelepingu eseme) tagajärje saavutamine?“