ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2011 :181 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(teine ko da)
10. november 2011
Kohtuasi F-20/09
Mar c Juvyns
versus
Euroopa Liidu Nõukogu
Avalik teenistus — Ametnikud — Edutamine — 2008 . aasta edutamine — Teenete võrdlev 
hindamine — 2005 /2006 . aasta hindamisaruannetel põhinev me netlus — Võetud vastutuse 
määra kri teerium
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega M . Juvyns palub sisuliselt 
tühistada nõ ukogu otsus jätta ta 2008 . aasta edutamise raa mes palgaastmele AST 7 
edutamata.
Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta hageja ko htukulud tema enda ka nda ja mõista temalt välja 
nõukogu ko htukulud.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Hagi — Eelnev halduskaebus — Kaebuse ja hagi vastavus — Eseme ja aluse 
samasus — Väited j a argumendid, mida kaebuses e i esitatud, kuid m is on viimasega vahetult 
seotud — Vastuvõetavus
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
2. Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine — Üksikasjalikud ees kirjad
(Personalieeskirjad, artikkel 45; XIII lisa artikkel 10)
3. Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine — Administratsiooni kaalutlusõigus — 
Asjaolud, mida võib arvesse v õtta
(Personalieeskirjad, artikkel 43)
4. Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine — Asjaolud, mida võib arvesse v õtta
(Personalieeskirjad, artikkel 45)
5. Ametnikud — Edutamine — Edutamata jäetud kandidaadi kaebus — Rahuldamata jätmise otsus — 
Põhjendamiskohustus — Ulatus
(Personalieeskirjad, artiklid 25 ja 45)
1. Eelneva halduskaebuse ja hagi vastavuse nõ uet saab ko haldada ai nult juhul, kui hagis muudetakse 
kaebuses esitatud vaidluse eset või alust, ku sjuures aluse mõistet tuleb tõlgendada l aialt.
2 ECLI:EU:F:2011 :181KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-20/09
JUVYNSVS.NÕUKOGU
Administratsiooni akti pe ale esitatud tühistamisnõuete puhul tuleb „vaidluse aluse” all m õista 
vaidlustatud akti sisemise seaduslikkuse vaidlustamist, või teise võimalusena selle välise seaduslikkuse 
vaidlustamist.
(vt punkt 41)
Viide:
Avaliku T eenistuse Kohus: 1. juuli 2010 , kohtuasi F-45/07: Mandt vs. parlament (punkt 119).
2. AST tegevusüksuse a metnike o sas n äeb pe rsonalieeskirjade X III lisa ar tikkel 10 e tte 
protsendimäärad i ga palgaastme v abade ametikohtade ki ndlaksmääramiseks, mis erinevad v astavalt 
erinevale teenistuskäigule. Kuna ad ministratsioon pe ab neid m äärasid järgima, siis ametisse nimetav 
asutus toimib õiguspäraselt, ku i ta võrdleb ainult sama teenistuskäiguga AS T tegevusüksuse ametnike 
teeneid.
Selles osas tuleb m ärkida, et ku i edutamise jaoks v õrreldakse AS T tegevusüksuse ametnike teeneid 
teenistuskäigu ka upa, siis see e i riku pe rsonalieeskirjade artiklit 45, mis paneb ko hustuse võrdlevalt 
hinnata kõ iki e dutatavaid a metnikke, ku na pe rsonalieeskirjade X III lisa ar tikkel 10 on e rinorm 
personalieeskirjade üldsätetest.
(vt punktid 42 ja 43)
Viide:
Euroopa Kohus: 22. detsember 2008 , kohtuasi C-443/07 P: Centeno M ediavilla jt vs. komisjon (punkt 107), mis jättis 
kehtima Es imese Astme K ohtu 11. juuli 2007 . aasta otsuse ko htuasjas T-58/05: Centeno M ediavilla jt vs. komisjon 
(punkt 129).
3. Kuigi hindamisaruanne on m öödapääsmatu ametniku t eenistuskäigu igakordsel hindamisel tema 
edutamise otsustamisel, kohustab pe rsonalieeskirjade ar tikkel 43 koo stama hindamisaruande üksnes 
iga ka he aa sta tagant. K una selles sättes ei ole ette nähtud, et edutamine pe ab toimuma sama 
sagedusega ku i hindamine, siis pe rsonalieeskirjad e i välista, et edutamise võib otsustada i lma, et 
ametisse nimetaval ametnikul oleks hiljutist hindamisaruannet.
Võttes aga arvesse seda, et ei personalieeskirjad ega institutsiooni sise-eeskirjad ei kohusta hindamist ja 
edutamist ajaliselt vastavusse viima ning et administratsioonil on e dutamismenetluse ko rraldamisel lai 
kaalutlusõigus – i segi ku i on s oovitatav, et ad ministratsioon p üüab selle poole, et edutamise üle 
otsustamisel oleks h iljutised hindamisaruanded olemas –, siis juhul, kui erandkorras neid ar uandeid 
arvesse ei võeta, ei ole tegemist õigusvastasusega, eriti ku i kõ iki e dutatavaid a metnikke ko heldi 
samamoodi.
See ke htib seda enam, kui hindamisaruanne puudub hindamismenetluse tavapärase läbiviimise tõttu.
(vt punktid 45–47)
Viited:
Euroopa Kohus: 17. detsember 1992 , kohtuasi C-68/91: Moritz vs. komisjon (punkt 16).
Esimese Astme K ohus: 15. november 2001 , kohtuasi T-194/99: Sebastiani vs. komisjon (punktid 45, 46 j a 49).
ECLI:EU:F:2011 :181 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-20/09
JUVYNSVS.NÕUKOGU
4. Arvestades kasutatavate assigneeringute piiratust, võib institutsioon e dutamiseks kõ lblike a metnike 
teenete võrdleva hindamise ee smärgil edutamismenetluses võtta teise võimalusena arvesse ametniku 
tegeliku t öötamise aega ning edutada ee lisjärjekorras – ku i kõ ik m uud teened on v õrdsed – t eisi 
ametnikke, kes on o bjektiivselt võttes olnud oma töös järjekindlamad ja nii panustanud huvitatud 
isikust selgelt enam töö jätkuvusse ja seega ka t eenistuse huvidesse vaatlusalusel ajavahemikul.
Mis p uudutab e dutamismenetluses s elles o sas a metniku p uudumiste ar vesse v õtmist, s iis 
administratsioonil ei ole ko hustust võtta erinevalt arvesse puhkusepäevade arvu olenevalt puudumise 
põhjustest.
(vt punktid 50 ja 53)
Viide:
Esimese Astme K ohus: 13. aprill 2005 , kohtuasi T-353/03: Nielsen vs. nõukogu (punktid 76 ja 77).
5. Ehkki a metisse nimetav asutus ei pea edutamata jätmise otsuseid p õhjendama, peab ta seevastu 
esitama põhjenduse siis, kui jäetakse rahuldamata edutamata jäetud ka ndidaadi ka ebus.
Seoses sellega tuleb põhjendamiskohustuse ulatust esiteks h innata, arvestades kon kreetseid asjaolusid, 
eelkõige akti sisu, põhjenduste olemust ja huvi, mis akti adr essaadil võib olla selgituste saamiseks. 
Seega suurt hulka ü ksikisikuid h õlmava me netluse nagu edutamismenetluse raa mes tehtud otsuse 
põhjenduse osas ei nõuta, et ametisse nimetav asutus põhjendab ka ebuse rahuldamata jätmise otsust 
nii, et ta läheb ka ugemale nimetatud ka ebuses esitatud väidetest, selgitades eelkõige, mis põhjustel on 
igal edutataval ametnikul suuremad teened ku i kaebuse esitajal.
(vt punktid 66 ja 70)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 26. jaanuar 1995 , kohtuasi T-60/94: Pierrat vs. Euroopa Kohus punktid 31 ja 32); 27. aprill 
1999 , kohtuasi T-283/97: Thinus vs. komisjon ( punkt 73); 25. oktoober 2005 , kohtuasi T-83/03: Salazar B rier vs. 
komisjon (punkt 78); 23. november 2006 , kohtuasi T-422/04: Lavagnoli vs. komisjon (punkt 69).
Avaliku T eenistuse Kohus: 8. oktoober 2008 , kohtuasi F-81/07: Barbin vs. parlament (punkt 27).