ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

tuvastada kooskõlas ELTL artiklitega 263 ja 264, et osa Euroopa Komisjoni 18. detsembri 2014. aasta otsusest SA.34646 (2014/NN) (ex 2012/CP) – Madalmaade e-hankeplatvorm TenderNed, milles leiti, et TenderNed’i tegevus kvalifitseerub üldistes (muudes kui majanduslikes) huvides olevateks teenusteks ning et seega ei kujuta TenderNed’i rakendamine ega rahastamine endast riigiabi, on tühine;
ET Euroopa Liidu Teataja C 198/46

23. aprillil 2015 esitatud hagi – Aldi vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Miquel Alimentació Grup (Gourmet)

(Kohtuasi T-212/15)

(2015/C 198/64)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Aldi GmbH & Co. KG (Mühlheim an der Ruhr, Saksamaa) (esindajad: advokaadid C. Fürsen, N. Lützenrath, U. Rademacher ja N. Bertram)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Miquel Alimentació Grup, SA (Vilamalla, Hispaania)

Andmed Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Asjaomane vaidlusalune kaubamärk: sõnalist osa „Gourmet” sisaldav ühenduse kujutismärk – taotlus nr 9310269

Menetlus Siseturu Ühtlustamise Ametis: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 24. veebruari 2015. aasta otsus (asi R 314/2014-4)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja otsus;

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väide
ET Euroopa Liidu Teataja C 190/25

30. märtsil 2015 esitatud hagi – Eesti versus komisjon

(Kohtuasi T-157/15)

(2015/C 190/29)

Kohtumenetluse keel: eesti

Pooled

Hageja: Eesti Vabariik (esindaja: Kristi Kraavi-Käerdi)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada Euroopa Komisjoni 16. jaanuari 2015. aasta rakendusotsus (C(2015) 53 final), mille kohaselt ei kata Euroopa Liidu rahastamine teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (1), osas, milles see puudutab Eesti Vabariiki 6 91 746,53 euro suuruses summas;

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Peamised väited ja argumendid

Hageja vaidlustab komisjoni 16. jaanuari 2015. aasta rakendusotsuse (C(2015) 53 final) osas, milles see puudutab Eesti Vabariiki 6 91 746,53 euro suuruses summas aastatel 2009–2011.

Oma hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

Esimeses väites leiab hageja, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada seetõttu, et komisjon on valesti tuvastanud ja hinnanud vaidlustatud otsuse aluseks olevaid asjaolusid ning vääralt kohaldanud Euroopa Liidu õigust, jõudes valele järeldusele, et Eesti on ohustanud liidu fonde.

Teise väite kohaselt on komisjon rikkunud proportsionaalsuse põhimõtet ja vääralt kohaldanud määruse (EL) nr 1306/2013 (2) artikli 52 lõiget 2 seoses sellega, et Eestile määrati vaidlustatud otsusega 2 %-lise kindla määraga finantskorrektsioon.

Kolmanda väite kohaselt rikkus komisjon hea halduse põhimõtet, kuna ta ei hinnanud hoolsalt ega võtnud arvesse kõiki hageja esitatud tõendeid.

Neljanda väite kohaselt rikkus komisjon õiguskindluse põhimõtet, kuna ta oli seisukohal, et maastikuelementide GAEC standardit tuli kohaldada ja kohaldamist järjepidevalt kontrollida ka 2009. aastal.

(1) ELT L 16, lk 33.

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, lk 549–607).
—

Vaidlustatud otsuse osa, mis puudutab 1. samba otsetoetuste sektorit majandusaastate 2011, 2012 ja 2013 kohta 1. Esimene väide, et on rikutud määruse (EÜ) nr 885/2006 (1) artikli 11 lõiget 1 ja hageja kaebeõigust, kuna eespool nimetatud sektoris antud kõigi toetuste suhtes, välja arvatud Ülem-Korsika, tehtud kindlamääraline korrektsioon põhineb puudustel, mida pole hagejale teatavaks tehtud. 2. Teine väide, mis on esitatud teise võimalusena, et on rikutud määruse (EÜ) nr 73/2009 (2) artikli 6 lõiget 1 ning nimetatud määruse III lisa. 3. Kolmas väide, et on rikutud määruse (EÜ) nr 885/2006 artikli 11 lõiget 1 ja hageja kaitseõigust, kuna nimetatud sektoris Ülem-Korsikale antud kõigi toetuste suhtes tehtud kindlamääraline korrektsioon põhineb puudustel, mida pole hagejale teatavaks tehtud. 4. Neljas väide, et mis on esitatud teise võimalusena, et on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet ning jäetud tähelepanuta komisjoni 23. detsembri 1997. aasta dokument nr VI/5330/97 „Juhised EAGGFi tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames finantskorrektsioonide tegemiseks”.
7.

Seitsmes väide, mis on esitatud õigusvastasuse väite toetuseks, milles rõhutatakse, et kui otsuse artikli 1 lõiget 1 ja määruse artikli 3 lõiget 1 tõlgendatakse nii, et need hõlmavad a) Ukraina asutuste läbiviidava mis tahes menetluse olenemata sellest, kas eksisteerib kohtuotsus või kohtumenetlus, mis on selle menetluse aluseks, kontrollib seda või teostab selle üle järelevalvet, ja/või b) mis tahes „ametiseisundi kuritarvitamise avaliku võimu kandja poolt, et saada põhjendamatut kasu”, olenemata sellest, kas on esitatud riigi rahaliste vahendite omastamise etteheide, siis puuduks nimekirja kandmise kriteeriumil – arvestades sellisest laiast tõlgendamisest tulenevat suvalist ulatust ja kohaldamisala – nõuetekohane õiguslik alus, ja/või oleks see otsuse ja määruse eesmärkide suhtes ebaproportsionaalne. Seetõttu oleks nimekirja kandmise kriteerium õigusvastane.
3.

Kolmas väide, et rikuti ELTL artikli 107 lõiget 1, kuna komisjon vääralt keeldus tuginemast võrdlevale analüüsile, mis oleks võinud viia järelduseni, et ei esinenud riigiabi andmist hagejatele. Teise võimalusena jättis komisjon asjakohaselt väärtustamata turustamisteenused, jättis vääralt kõrvale kaalutlused, miks lennujaam otsustas niisuguseid teenuseid osta, jättis vääralt kõrvale võimaluse, et osa turustamisteenustest võib osta üldistes huvides, jättis turustamislepingud hindamata eraldi turu ettevõtja seisukohast lennujaama omaniku ja käitaja suhtes, rajas lennujaama kasumilikkuse arvutamisel oma järeldused ebatäielikele ja asjakohatutele andmetele, kohaldas ülemäära lühikest ajavahemikku, vääralt rajas oma hinnangu üksnes kokkulepitud liinidele, ja jättis tähelepanuta võrgustikuvälised mõjud, mida lennujaam võis oodata koostööst Ryanairiga. Igal juhul, isegi kui see oli hagejatele eelis, jättis komisjon tõendamata, et see eelis oli selektiivne
ET Euroopa Liidu Teataja C 221/26

15. mail 2015 esitatud hagi – Pari Pharma versus Euroopa Ravimiamet (EMA)

(Kohtuasi T-235/15)

(2015/C 221/35)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Pari Pharma GmbH (Starnberg, Saksamaa) (esindajad: advokaadid M. Epping ja W. Rehmann)

Kostja: Euroopa Ravimiamet (EMA)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada Euroopa Ravimiameti (EMA) 24. aprilli 2015. aasta otsus ASK-11351 (Vantobra) osas, milles see lubab kolmandal isikul määruse (EÜ) nr 1049/2001 (1) kohaselt tutvuda CHMP hindamisaruandega VANTOBRA kohta seoses sarnasusega Cayston'i ja TOBI Podhaler'iga (EMA/CHMP/702525/2014), ning CHMP hindamisaruandega, mis käsitleb kliinilist paremust võrreldes TOBI Podhaler'iga (EMA/CHMP/778270/2014);

— kohustada EMA-t mitte avaldama esimeses nõudes viidatud dokumente;

— teise võimalusena tühistada Euroopa Ravimiameti (EMA) 24. aprilli 2015. aasta otsus ASK-11351 (Vantobra) osas, milles see lubab kolmandal isikul tutvuda (i) CHMP hindamisaruandega, mis käsitleb kliinilist paremust võrreldes TOBI Podhaler'iga (EMA/CHMP/778270/2014), ilma täiendavate andmeteta leheküljel 9 (Vantobra parem respiratoorne taluvus võrreldes Tobi Podhaler'iga), lehekülgedel 11, 12 ja 14 (taluvuse ekstrapoleerimine TOB'ilt Vantobra'le), lehekülgedel 17-19 (hageja seisukoht Q.1 ja hinnang vastusele) ning lehekülgedel 19-23 (hageja seisukoht Q.2, hinnang vastusele, 3. Järeldus ja soovitus), nagu esitatud A 1 lisas, ja (ii) CHMP hindamisaruanne VANTOBRA kohta seoses sarnasusega Cayston'i ja TOBI Podhaler'iga, (EMA/CHMP/702525/2014), ilma täiendavate andmeteta lehekülgedel 9 ja 10, jaotis 2.3 (näidustus, 1) väliuuringu andmed) ja lehekülgedel 11 ja 12, jaotis 2.3 (näidustus, 2) arstide küsitlemine CF keskustes), nagu esitatud A 2 lisas, ning kohustada EMA-t mitte avaldama eelnimetatud dokumente ilma A 1 lisast ja A 2 lisast tulenevate andmeteta; ja

— mõista kohtukulud välja Euroopa Ravimiametilt (EMA).

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite.

Hageja väidab, et EMA otsusega on rikutud määrust (EÜ) nr 1049/2001 ja seega on rikutud hageja põhiõigusi ja -vabadusi seoses Euroopa Liidu põhiõiguste harta (harta) artiklis 7, 4. novembri 1950. aasta inimõiguste ja põhivabaduse kaitse konventsiooni artiklis 8 ja ELTL artiklis 339 sätestatud eraelu ja konfidentsiaalsusega, harta artiklis 16 sätestatud ettevõtlusvabadusega ja harta artikli 17 lõikes 2 sätestatud omandiõigusega intellektuaalomandi kontekstis. Hageja väidab, et (i) avaldamine võimaldaks konkurentidel lihtsalt ja ilma täiendavate investeeringuteta kasutada andmeid ja teavet, mille hageja esitas müügiloa saamiseks tema enda tobramütsiintootele, kahjustades sellega hageja ärihuve, ning (ii) nende dokumentide avaldamise suhtes puudub ülekaalukas avalik huvi.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001 L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331).
2.

Teine väide, et rikutud on põhiõigusi Selle väitega heidab hageja ette omandiõiguse ning ettevõtlusvabaduse õiguse rikkumist. Lisaks väidab ta, et kehtestatud piiravad meetmed on ebaproportsionaalsed. Lõpetuseks rõhutab ta, et rikutud on tema kaitseõigusi
—

Nõukogu on rikkunud hageja menetlusõigusi ja kaitseõigusi, kuna ei ole arvesse võtnud hageja esitatud märkusi ja tõendeid, mis näitavad selgelt, et ta on läinud lõplikult pensionile.
—

tühistada komisjoni 16. jaanuari 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/103, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulusid, mida liikmesriigid on kandnud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (teatavaks tehtud numbri C(2015) 53 all) osas, milles see jätab rahastamise alt välja Tšehhi Vabariigi kantud kulud kogusummas 2 1 23 199,04 eurot;
—

Hageja väidab selle kohta, et komisjon on vaidlustatud otsuse vastuvõtmisega rikkunud nõukogu määruse nr 1150/2000 artikli 17 lõikeid 1 ja 2, kuna järeldas vääralt, et Tšehhi Vabariik ei ole võtnud kõiki vajalikke meetmeid, et anda komisjoni käsutusse summasid EL omavahenditeks ning kuna ta nõuab sellise summa käsutusse andmist, mille kogumine on osutunud võimatuks Tšehhi Vabariigist mitteolenevatel põhjustel.
2.

Teine väide, et on rikutud põhjendamiskohustust, kuna vaidlustatud aktide põhjendus on ebapiisav ja ebatäpne.
2.

Teine väide, et kinni ei ole peetud lepingu sõlmimise kriteeriumidest. Hagejad väidavad, et kuna eduka pakkuja pakkumuse võrdlemisel teiste pakkujate pakkumustega ilmneb, et see on põhjendamatult madala maksumusega, siis oleks kostja pidanud selle pakkumuse tagasi lükkama ja lepingu hagejatega sõlmima.
1.

Esimene väide, et moonutati faktilisi asjaolusid ja tõendeid ning rikuti õigusnormi, kuna Avaliku Teenistuse Kohus sedastas, et ametisse nimetav asutus ei teinud ilmset hindamisviga, kui ta järeldas, et hageja halb tervislik seisund ei ole leevendav asjaolu.
ET Euroopa Liidu Teataja C 245/37

22. mail 2015 esitatud hagi – Telefónica versus komisjon

(Kohtuasi T-256/15)

(2015/C 245/44)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Telefónica, S.A. (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid J. Ruiz Calzado ja J. Domínguez Pérez)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada otsuse artikkel 1;

— tühistada otsuse artikli 4 lõige 1 osas, milles sellega antakse Hispaania Kuningriigile korraldus lõpetada artiklis 1 kirjeldatud abikava;

— tühistada otsuse artikli 4 lõiked 2, 3, 4 ja 5 osas, milles nendega antakse komisjoni määratletud riigiabi tagasinõudmise korraldus;

— teise võimalusena piirata otsuse artikli 4 lõikes 2 pandud tagasinõudmise kohustust nii, nagu seda tehti esimeses ja teises otsuses, ja

— mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas menetluses on vaidlustatud sama otsus, mis kohtuasjades T-12/15: Banco de Santander ja Santusa vs. komisjon ja T-252/15: Ferrovial SA jt vs. komisjon.

Väited ja peamised argumendid on sarnased nendega, mis esitati nimetatud kohtuasjades.

Eeskätt väidab hageja, et analüüsides DGT (Dirección General de Tributos) tõlgendust ja asudes seisukohale, et see tähendas sellise uue meetme olemasolu, mis kujutab endast uut riigiabi, ning samuti väites, et kaks esimest otsust ei hõlmanud kõnealuse meetme võimalikku kohaldamist kaudse osaluse omandamisele, rikkus komisjon õigusnorme ja hindas vääralt asjaolusid.
6.

Kuues väide, mis on esitatud õigusvastasuse tuvastamiseks, puudutab asjaolu, et kui erinevalt teises väites esitatud argumentidest tuleb nõukogu 5. märtsi 2014. aasta otsuse 2014/119/ÜVJP (muudetud kujul) artikli 1 lõiget 1 ning nõukogu 5. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 208/2014 (muudetud kujul) artikli 3 lõiget 1 tõlgendada nii, et need hõlmavad Ukraina ametivõimude mis tahes uurimist sõltumata sellest, kas uurimine põhineb kohtulahendil või kohtumenetlusel või kas sellise lahendi või menetlusega kontrollitakse või teostatakse järelevalvet uurimise üle, on loetellu kandmise kriteerium niisugusest laiast tõlgendusest tingitud meelevaldsest ulatusest ja kohaldamisalast kohase õigusliku aluseta ja/või ebaproportsionaalne otsuse ja määruse eesmärkide suhtes. Säte on seetõttu õigusvastane.
1.

Esimese väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja läbipaistvuse põhimõtet, kuna hagejate pakkumuse tagasilükkamise põhjuste ja otsuse sõlmida hankeleping ajutise ühendusega ENERGIE-KAD väljavõtete lugemisel ei ole võimalik kontrollida, et need pakkujad järgivad hankedokumentides ette nähtud kvalitatiivseid valikukriteeriume.
3.

Kolmas väide, et Tuneesia üleminek demokraatiale oli edukas, nagu inter alia nõukogu ise on tunnistanud, mistõttu on vaidlustatud akti ese ära langenud ja akt seega ebaseaduslik.
—

tühistada vaidlustatud otsus, sest see ei ole õiguspärane ja on vastuolus ühenduse kaubamärki reguleerivate kehtivate õigusnormidega, ning teha seejärel otsus, millega rahuldatakse hagis esitatud nõuded, kuivõrd taotletaval kolmemõõtmelisel kaubamärgil on piisav olemuslik eristusvõime, ning kohustada registreerima kolmemõõtmeline ühenduse kaubamärk (registreerimistaotlus nr 12 551 867) rahvusvahelise klassifikatsiooni kaupadele klassides 5, 29 ja 30 tervikuna;
—

mõista parlamendilt välja kahju, mis on hagejatele tekitatud sellega, et nad kaotasid võimaluse saada esikoht raamlepingu ITS14 3. osas ja mis hagejate hinnangul on ex aequo et bono üks miljon ja viissada tuhat eurot (EUR 1 5 00 000,00) koos intressiga, mida hakatakse arvestama kohtuotsuse kuulutamise päevast, või mõni muu kahjusumma, mille suuruse määrab Üldkohus;
ET Euroopa Liidu Teataja C 254/21

18. juunil 2015 esitatud hagi – Itaalia versus komisjon

(Kohtuasi T-317/15)

(2015/C 254/24)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Itaalia Vabariik (esindajad: avvocato dello Stato P. Gentili, G. Palmieri)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/302/15 – Administraatorid (AD 5) auditi valdkonnas;

— mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas asjas esitatud väited ja peamised argumendid on samad, mis on esitatud kohtuasjas T-17/15: Itaalia Vabariik vs. komisjon (ELT C 81, 9.3.2015, lk 27).
1.

Esimene väide käsitleb seda, et rakendusmäärus võeti vastu ebaseadusliku õigusliku aluse põhjal, kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) rikub Euroopa Liidu õigust, kuna: — see rikub ettevaatuspõhimõtet, sest seal ette nähtud toimeainete asendamismehhanism tugineb hüpoteetilisele riskile, mis ei ole objektiivselt põhjendatud; — see mõjutab loa saanud aineid ning rikub seega proportsionaalsuse põhimõtet, minnes kaugemale, kui on rangelt vaja, et saavutada kaitse kõrge tase; — see moonutab konkurentsi siseturul, soodustades ainete asendamist seal sätestatud tingimustel; ja — rikub põhjendamise põhimõtet seoses määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 4 esitatud kriteeriumiga, et aine sisaldab „suurel määral mitteaktiivseid isomeere”.
ET Euroopa Liidu Teataja C 254/16

22. mail 2015 esitatud hagi – Iberdrola versus komisjon

(Kohtuasi T-260/15)

(2015/C 254/19)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Iberdrola, SA (Bilbao, Hispaania) (esindajad: advokaadid J. Ruiz Calzado ja J. Domínguez Pérez)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada artikkel 1;

— tühistada otsuse artikli 4 lõige 1 osas, milles sellega antakse Hispaania Kuningriigile korraldus lõpetada artiklis 1 kirjeldatud abikava;

— tühistada otsuse artikli 4 lõiked 2, 3, 4 ja 5 osas, milles nendega antakse komisjoni määratletud riigiabi tagasinõudmise korraldus;

— teise võimalusena piirata otsuse artikli 4 lõikes 2 Hispaania Kuningriigile pandud tagasinõudmise kohustust nii, nagu seda tehti esimeses ja teises otsuses, ja

— mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas menetluses on vaidlustatud sama otsus, mis kohtuasjades T-12/15: Banco de Santander ja Santusa vs. komisjon ja T-252/15: Ferrovial SA jt vs. komisjon.

Väited ja peamised argumendid on sarnased nendega, mis esitati nimetatud kohtuasjades.
ET Euroopa Liidu Teataja C 245/39

22. mail 2015 esitatud hagi – Axa Mediterranean Holding versus komisjon

(Kohtuasi T-258/15)

(2015/C 245/46)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Axa Mediterranean Holding, S.A. (Palma de Mallorca, Hispaania) (esindajad: advokaadid J. Buendía Sierra, D. Armesto Macías ja A. Balcells Cartagena)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada otsuse artikkel 1 osas, milles on sedastatud, et Hispaania ametivõimude poolt TRLIS-i (texto refundido de la Ley del Impuesto sobre Sociedades) artiklile 12 antud uus halduslik tõlgendus kujutab endast siseturuga kokkusobimatut uut riigiabi;

— tühistada otsuse artikli 4 lõige 1 osas, milles sellega nõutakse Hispaania Kuningriigilt selle lõpetamist, mida komisjon käsitab abikavana ja mida on kirjeldatud artiklis 1;

— tühistada otsuse artikli 4 lõiked 2, 3, 4 ja 5 osas, milles Hispaania Kuningriigile antakse korraldus nõuda tagasi summad, mida komisjon käsitab riigiabina;

— teise võimalusena piirata otsuse artikli 4 lõikes 2 Hispaania Kuningriigile pandud tagasinõudmise kohustust nii, nagu seda tehti esimeses ja teises otsuses, ja

— mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolevas menetluses on vaidlustatud sama otsus, mis kohtuasjades T-12/15: Banco de Santander ja Santusa vs. komisjon ja T-252/15: Ferrovial SA jt vs. komisjon.

Väited ja peamised argumendid on sarnased nendega, mis esitati nimetatud kohtuasjades.
—

Hageja leiab, et sõnaselge otsus soovitud teabega tutvumisest keeldumise kohta tuleb tühistada põhjusel, et otsuses rikutakse põhjendamiskohustust, kuna i) otsuses on esitatud vaid üldised kaalutlused viidatud erandite kohta, mis on loetletud otsuse EKP/2004/3 artiklis 4, ning eelkõige ii) ei esitatud põhjusi, miks otsuse EKP/2004/3 artikli 4 lõike 1 punktis a toodud erandiga on põhjendatud hagejal dokumentidega tutvumise õiguse piirang.
—

Neljas väide, et kolmanda otsuse artikli 4 lõige 2 on tühine, sest see on vastuolus määruse nr 659/1999 artikli 14 lõikega 1, kuivõrd tagasinõudmise korraldust ei ole piiratud samal moel, nagu kahes esimeses otsuses (enne 21. detsembrit 2007 toimunud osaluse omandamised).
ET Euroopa Liidu Teataja C 245/30

8. aprillil 2015 esitatud hagi – Kohrener Landmolkerei ja DHG versus komisjon

(Kohtuasi T-178/15)

(2015/C 245/36)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hagejad: Kohrener Landmolkerei GmbH (Penig, Saksamaa), DHG Deutsche Heumilchgesellschaft mbH (Frohburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat A. Wagner)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

— tühistada Euroopa Komisjoni otsus, mis saabus 2. märtsil 2015;

— tunnistada hagejate 23. detsembril 2014 esitatud vastulause menetluses, mille toimikunumber on AT-TSG-0007-01035, vastuvõetavaks.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad väidavad, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada, kuna sellega on rikutud õigusnorme. Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 oli hagejatel vastulause esitajatena õigus esitada liikmesriigi asutusele vastulause kolme kuu jooksul, kui nad tahtsid esitada vastulause garanteeritud traditsioonilise toote registreerimise kohta. Sellega seoses märgivad nad, et vastav teade avaldati 30. septembril 2014 (ELT 2014, C 340, lk 6) ja vastulause esitati liikmesriigi pädevale asutusele 23. detsembril 2014. Hagejad ei vastuta tähtaja edasise ületamise eest. Hagejad lisavad, et nad ei saanud mõjutada seda, et liikmesriigi pädev asutus edastaks talle esitatud vastulaused õigeaegselt komisjonile; vaidlustatud otsuses aga ei võeta arvesse, et hagejad esitasid vastulause õigeaegselt. Otsuses võetakse arvesse üksnes kuupäeva, mil vastulause saabus Euroopa Komisjoni.

Peale selle väidavad hagejad, et määruse nr 1151/2012 artiklis 51 ei ole ette nähtud tähtaega, mille jooksul peab liikmesriigi pädev asutus dokumendid edastama. Seega on määrav üksnes hagejate poolt vastulause esitamine liikmesriigi ametiasutusele.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, lk 1).
2.

Teine väide, et kostja on teinud faktivigu ja rikkunud õigusnormi, leides, et hagejate väidetav kaasaaitamine pankade käitumisele kujutas endast konkurentsiõiguse rikkumist ELTL artikli 101 tähenduses. — Hagejad on seisukohal, et ELTL artikkel 101 ei hõlma sellise kaasosalise käitumist, kes ei osale konkurentsi piiravas/kahjustavas kokkuleppes. Komisjoni kohaldatud test oli igal juhul ebakorrektne ja kattis liiga laia käitumisviiside spektrit, mis ei ole rikkumisega piisavalt seotud tihedalt seotud. Hagejate käitumine ei kuulu kostja kasutatud kaasaaitamise testi kohaldamisalasse. Hagejad väidavad eeskätt, et järeldusel, et hagejad aitasid kaasa pankadevahelisele teabe vahetamisele, puudub igasugune faktiline alus, ning et kostja ei too välja ühtegi juhtu, mil hagejad oleks sellist teabevahetust hõlbustanud. Hagejate sõnul kehtib sama kooskõlastatud tehingute (alignment trades) uurimise kohta. Seoses Yen LIBORi andmete manipuleerimisega on komisjon tunnistanud, et ainult üks pank kahest teadis ICAP-i seotusest. Hagejad väidavad, et seega ei olnud ICAP pankade tegevuse juures kaasosaline. Lisaks algas rikkuv käitumine nende rikkumiste puhul tükk aega enne seda, kui ICAP sellele väidetavalt kaasa aitas.
5.

Viienda väite kohaselt, mis on esitatud õigusvastasuse väite põhjendamiseks, leiab hageja, et vastupidiselt teises väites esitatud argumentidele tuleks otsuse artikli 20 lõike 1 punkti c ja määruse artikli 23 lõike 2 punkti d tõlgendada nii, et need hõlmavad a) kaudset rahalist toetust ja/või b) logistilist abi, millel puudub seos massihävitusrelvade levitamisega, kuna need kriteeriumid on õigusvastased ja ebaproportsionaalsed otsuse ja määruse eesmärkide suhtes. Sellisest laiemast tõlgendusest tulenevate kriteeriumide meelevaldne laiendamine ja ulatus läheb kaugemale sellest, mis on sobilik ja vajalik nende eesmärkide saavutamiseks. Seetõttu on need sätted õigusvastased.
4.

Neljas väide, et on rikutud mittesekkumise põhimõtet, millega on vastuolus see, et Hamasi, mis on Palestiinas korraldatud valimised võitnud seadluslik poliitiline liikumine ja moodustab Palestiina valitsuse tuumiku, oleks võimalik pidada terroristlikuks üksuseks.
—

apellatsioonikoda jättis otsustamata, kas CLAN, kasutatuna koos sõnaga MACGREGOR, on asjaomase tarbija jaoks loominguline (st tähenduseta) fraas, või kas teise võimalusena on tegemist fraasiga, millest see tarbija aru saab;