Kohtuasi T‑609/16

PB

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Töölevõtmine – Konkursiteade EPSO/AD/309/15 (AD 11) – Luxembourgi asukohaga arstid – Hindamiskeskuse katsetele mittelubamine – Teise keele valiku piiramine liidu ametlike keeltega – Õigusvastasuse vastuväide – Ilmne hindamisviga – Vastutus – Mittevaraline kahju

Kokkuvõte – Üldkohtu (üheksas koda) 14. detsembri 2017. aasta otsus

Konkursi kandidaat võib töölevõtmise menetluse raames, mis on tervest reast järjestikustest otsustest koosnev keerukas haldustoiming, hilisema akti peale esitatud hagis väita, et need varasemad aktid, mis on temaga tihedalt seotud, ei ole nõuetekohased, ning tugineda eeskätt konkursiteate õigusvastasusele, mida kohaldades asjaomane akt tehti. See, kui konkursiteadet ei ole tähtaja jooksul vaidlustatud, ei takista hagejal tugineda konkursi käigus esinenud eeskirjade eiramisele, isegi kui selliste eeskirjade eiramise võib tuletada konkursiteate tekstist. Nimelt on hagejal õigus tugineda konkursi korraldamisega seotud nõuete rikkumistele tema kandidatuuri tagasilükkamise üksikotsuse peale esitatud hagi raames, ja seda ilma, et talle saaks ette heita, et ta ei ole esitanud ettenähtud tähtaja jooksul kaebust või hagi konkursi korraldamistingimusi täpsustava otsuse peale. Täpsemalt, kui õigel ajal vaidlustamata konkursiteate õigusvastasusest tulenev väide puudutab vaidlustatud üksikotsuse põhjendusi, on hagi vastuvõetav. Nimelt ei või konkursi kandidaadilt võtta õigust vaidlustada kõigis neis aspektides, sealhulgas konkursiteates määratletud aspektid, selle teatega määratud tingimusi kohaldades tema kohta tehtud üksikotsuse põhjendatust osas, milles üksnes see rakendusotsus individualiseerib ta õigusliku seisundi ning võimaldab tal kindlalt teada, kuidas ja mil määral see tema erihuve mõjutab. Seevastu juhul, kui vaidlustatud otsuse enda põhjenduse ja õigel ajal vaidlustamata konkursiteate väidetavast õigusvastasusest tuleneva väite vahel tihe seos puudub, tuleb hagi tunnistada vastuvõetamatuks, kohaldades hagi esitamise tähtaegu puudutavaid avalikul huvil põhinevaid õigusnorme, millest ei saa seda tüüpi asjas ilma õiguskindluse põhimõtet kahjustamata kõrvale kalduda. (vt punktid 26–29)

Võimete sõela katsetele lubamisest keeldumise otsuse peale esitatud tühistamishagi raames esitatud väide, et konkursiteade on ebaseaduslik, ei ole vastuvõetav, kui vaidlustatud otsus ei põhine sellistel asjaoludel, millel on seos konkursiteates ette nähtud keeltekasutuse korraga, mille vastu hageja vastuväiteid esitas. (vt punktid 32 ja 38)

Konkursikomisjonil tuleb kontrollida, kas kandidaatidel on vajalikud teadmised ja töökogemus asjaomases konkursiteates mainitud täidetava töökohaga seotud tööülesannete täitmiseks. Samuti peab ta võrdlevalt hindama kandidaatide teadmisi ja võimeid, et valida täidetavate ametiülesannete jaoks kõige sobilikumad kandidaadid. Konkursikomisjonil tuleb sellega seoses tagada, et tema hinnangud kõikide hinnatavate kandidaatide suhtes oleks antud võrdsuse ja objektiivsuse tingimustes, ning on oluline, et hindamiskriteeriumid oleks ühtsed ja neid kohaldatakse ühetaoliselt kõikidele kandidaatidele. Konkursikomisjonil on sellega seoses kaalutlusõigus hinnata nii kandidaatide varasema töökogemuse laadi ja pikkust kui ka seda, kui otseselt või kaudselt on need täidetava ametikoha nõuetega seotud. Lisaks sellele peab Üldkohus oma seaduslikkuse kontrolli pädevuse raames, mis käsitleb kandidaatide varasema töökogemuse hindamist, piirduma sellega, et ta kontrollib, kas konkursikomisjon on teinud oma hindamispädevuse kasutamisel ilmselge vea, mis muudab konkursikomisjoni otsuse ebausaldusväärseks. Hagejal tuleb konkursikomisjonile esitada kogu teave ja kõik dokumendid, mida viimane loeb vajalikuks, selleks et tema kandidatuuri hinnata. Nii on konkursikomisjonil üksnes kohustus võtta arvesse tõendid ja dokumendid, mille kandidaat esitab oma kandideerimisavalduse põhistamiseks, selleks et tõendada tema töökogemust seoses konkursi jaoks kehtestatud nõuetega. Konkursikomisjon teeb selles osas ilmselge hindamisvea, kui ta ei anna ühtegi punkti kogemuse eest meditsiiniüksuse juhtimisel, samas kui konkursiteates oli ette nähtud, et selle eest punkte antakse, ning et kandideerimisavaldus sisaldas täpsustusi, mille abil oli võimalik kindlaks teha, et hagejal oli selles valdkonnas ametialane kogemus. Selline hindamisviga võib kahjustada konkursikomisjoni üldist hinnangut hageja kogemuse kohta, arvestades esiteks punktide arvu, mida kandidaadile võidakse anda meditsiiniüksuse juhtimise eest, ning teiseks punktide arvu, mida on vaja selleks, et kandidaadid kutsutaks teistel konkursi katsetel osalema. Nimelt ei saa välistada, et kui seda viga ei oleks tehtud, siis oleks hageja võinud saada 18 punkti, mis oleks võimaldanud tal saada kutse osaleda konkursi muudel katsetel. (vt punktid 42–46, 48, 72, 73, 80, 88 ja 89)