Kohtuasi T-164/12 R

Alstom

versus

Euroopa Komisjon

„Ajutiste meetmete kohaldamine — Konkurents — Komisjoni otsus edastada siseriiklikule kohtule dokumente — Konfidentsiaalsus — Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele — Ajutiste meetmete kohaldamise taotlus — Fumus boni iuris — Kiireloomulisus — Huvide kaalumine”

Kokkuvõte – Üldkohtu presidendi määrus, 29. november 2012

Vt otsuse tekst. (vt punktid 24–27)

Olemasolevate eri huvide kaalumine seisneb ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku jaoks selles, et ta selgitab välja, kas selle poole huvi, kes taotleb ajutiste meetmete kohaldamist, nende meetmete kohaldamise vastu kaalub üles huvi, mis seisneb vaidlustatud akti viivitamata kohaldamises, analüüsides selleks konkreetsemalt küsimust, kas selle akti võimalik tühistamine asja sisuliselt arutava kohtu poolt võimaldaks neutraliseerida olukorra, mille oleks tinginud akti viivitamata kohaldamine, või vastupidi – kas selle akti kohaldamise peatamine takistaks selle täielikku õigusmõju juhul, kui põhimenetluses lahendatav hagi jäetakse rahuldamata. Sellisel juhul võib ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik võtta arvesse ka kolmandate isikute huve. Ajutiste meetmete kohaldamise menetluse eesmärk piirdub tulevikus sisulistes küsimustes tehtava otsuse täieliku toime tagamisega. Seetõttu on see menetlus põhimenetluse suhtes, millele see lisandub, puhtalt täiendavat laadi. Sellest järeldub vältimatult, et huvi, mida kaitseb ajutiste meetmete kohaldamise menetluse pool, ei vääri kaitset juhul, kui see pool palub ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustaval kohtunikul teha otsus, mis ei ole kaugeltki puhtalt ajutist laadi, vaid millega mõjutatakse tulevikus sisulistes küsimustes tehtava kohtuotsuse sisu ning muudetakse see illusoorseks, jättes ilma selle kasulikust mõjust. Sama kehtib seega osas, mis puudutab niisuguseid ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku menetluses olevaid vaidlusi, milles institutsioon palub siseriiklikule kohtule edastada ametisaladusi sisaldavaid dokumente, mille ta sai konkurentsimenetluse käigus. Ent juhul, kui ajutiste meetmete kohaldamise taotlus jäetakse rahuldamata ja dokumendid saadetakse siseriiklikusse kohtusse, on viimasel võimalik teha põhikohtuasjas otsus enne, kui liidu kohus oma otsuse teeb. Seega mõjutaks ajutiste meetmete kohaldamise taotluse rahuldamata jätmine tulevikus sisulistes küsimustes tehtava kohtuotsuse sisu, st tühistamishagi rahuldamata jätmine. Järelikult tuleb sellisel juhul nimetatud dokumentide edastamise otsuse täitmine peatada, et omavahel võrrelda liidu konkurentsieeskirjade tõhusa kohaldamise ning ajutiste meetmete kohaldamise menetluse täiendava laadi järgimise vajaduse kaalu. (vt punktid 29–31, 36, 37, 39 ja 42)

Hageja kaitstava huvi kaitsmise vajadus näib kiireloomulist laadi, kui hagejale võib tekkida tema ajutiste meetmete kohaldamise taotluse rahuldamata jätmise korral tõsine ja korvamatu kahju. Sama kehtib seega osas, mis puudutab niisuguseid ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku menetluses olevaid vaidlusi, milles institutsioon palub siseriiklikule kohtule edastada ametisaladusi sisaldavaid dokumente, mille ta sai konkurentsimenetluse käigus. Juhul, kui esiteks jäetakse see taotlus rahuldamata ja komisjon saadab dokumendid siseriiklikule kohtule ning teiseks teeb viimane oma otsuse enne seda, kui liidu kohtul on ajaliselt võimalik teha otsus põhimenetluses esitatud hagi kohta, mis puudutab teabe edastamise võimalikku õigusvastasust, muutuks hageja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele sisutuks. Kuna on olemas oht, et hageja põhiõigust tõhusale õiguskaitsevahendile, mis on sätestatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47, rikutakse, ning tingimusel, et tuvastatakse fumus boni iuris’ega seonduva tingimuse täidetus, näib olevat vajalik kiireloomuliselt määrata taotletud kohaldamise peatamine. (vt punktid 37, 45, 47 ja 49)