Kohtuasi C‑439/13 P

Elitaliana SpA

versus

Eulex Kosovo

„Apellatsioonkaebus — Teenuste hanked — Ühismeede 2008/124/ÜVJP — Eulex Kosovo missioonile helikopteri tugiteenuste tellimise hange — Pakkumuse edukaks tunnistamise otsuse vaidlustamine — ELL artikli 24 lõike 1 teine lõik — ELTL artikli 275 esimene lõik — Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) — Euroopa Kohtu pädevus — ELTL artikli 263 esimene lõik — Mõiste „liidu organ või asutus” — Meetmed, mille eest vastutab Euroopa Komisjon — Vabandatav eksimus”

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu (viies koda) 12. novembri 2015. aasta otsus

Kuivõrd küsimus, kas Euroopa Kohus on pädev kohtuvaidlust lahendama, on avaliku huvi küsimus, võib Euroopa Kohus mis tahes hetkel seda küsimust analüüsida isegi omal algatusel. (vt punkt 37)

Üldkohus on pädev lahendama hagi, mille on esitanud hankemenetluses edutuks osutunud pakkuja ühismeetme alusel kolmandas riigis tegutseva Euroopa Liidu tsiviilmissiooni võetud aktide peale; sama pädevus on Euroopa Kohtul apellatsioonkaebuse korral. ELL artikli 24 lõike 1 teise lõigu viimasest lausest ja ELTL artikli 275 esimesest lõigust tulenevalt ei kuulu üldjuhul Euroopa Kohtu pädevusse ühise välis‑ ja julgeolekupoliitikaga seotud sätted ning nende alusel vastuvõetud õigusaktid. Nende sätetega on aga kehtestatud erand ELL artikliga 19 Euroopa Kohtule antud üldisest pädevusest tagada õiguse järgimine aluslepingute tõlgendamisel ja kohaldamisel ning seega tuleb neid tõlgendada kitsalt. ELL artikli 41 lõike 2 esimese lõigu ja ühismeetme 2008/124 Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (Eulex Kosovo) artikli 16 lõike 2 kohaselt seondub liidu tsiviilmissiooni hankelepingu sõlmimise otsus, mille tühistamist taotletakse liidu hangete suhtes kohaldatavate õigusnormide rikkumise tõttu, hankega, millega seotud kulud kantakse liidu eelarvest. Sellest tuleneb, et kõnealune hange kuulub määruse nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, kohaldamisalasse. Neil tingimustel ei saa asuda seisukohale, et ELL artikli 24 lõike 1 teise lõigu viimases lauses ja ELTL artiklis 275 ette nähtud Euroopa Kohtu pädevust piirava erandi ulatus oleks nii suur, et Euroopa Kohtul puuduks pädevus tõlgendada ja kohaldada hangete valdkonnas määruse nr 1605/2002 sätteid. (vt punktid 41–43, 46, 48, 49 ja 50)

ELTL artikkel 263 näeb ette, et Euroopa Kohus kontrollib liidu organite või asutuste selliste õigusaktide seaduslikkust, mille eesmärk on tekitada õiguslikke tagajärgi. Ühismeetme 2008/124 Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (Eulex Kosovo) alusel loodud missiooniga seoses tuleb aga märkida, et seda ei saa pidada juriidiliseks isikuks, sest ühismeede määratles selle üksuse „missioonina” ja esiteks oli see missioon poliitika ja strateegia valdkonnas nõukogu ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja alluvuses ning kontrolli all ning teiseks teostas missiooni juht eelarve ja finantsvaldkonnas oma pädevust komisjoni järelevalve all ja alluvuses. Seega, kuna Eulex Kosovo ei ole juriidiline isik ning ei ole ette nähtud, et ta võiks olla menetlusosaliseks liidu kohtutes, tuleb sellest tulenevalt järeldada, et Eulex Kosovo puhul oli tegemist ajaliselt piiratud missiooniga, mis ei saanud kujutada endast organit või asutust ELTL artikli 263 esimese lõigu tähenduses. (vt punktid 54, 58 ja 59)

Kuivõrd ühismeetme 2008/124 Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (Eulex Kosovo) alusel loodud missiooni poolt hankemenetluse raames võetud aktide eest vastutab komisjon, ei saa Eulex Kosovo olla sellest tulenevalt kostjaks ELTL artikli 263 alusel asjaomase hankemenetlusega seoses esitatud tühistamishagi puhul.

Komisjon delegeeris missiooni juhiga ühismeetme 2008/124 artikli 8 lõike 5 ja artikli 16 lõike 4 alusel sõlmitud lepingu ning määruse nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 54 lõike 2 punkti d alusel missiooni juhile oma eelarve täitmise pädevuse. Selle delegatsiooni raames peab Eulex Kosovo missiooni juht komisjoni esindajana järgima liidu õiguse eelarve valdkonna eeskirju, sealhulgas neid eeskirju, mis reguleerivad hankeid (nagu need, mis on ette nähtud määruse nr 1605/2002 esimese osa V jaotises). Delegeeritud õiguste alusel vastu võetud õigusaktide eest vastutab tavaliselt delegeeriv institutsioon, kellel lasub asjaomase õigusakti eest kohtulik vastutus. See järeldus ei ole vastuolus põhimõtetega, mille kohaselt aluslepingu süsteemi eesmärk on võimaldada vaidlustada otse kõik institutsioonide võetud sätted, mille eesmärk on tekitada õiguslikke tagajärgi. Nimelt on Eulex Kosovo poolt hangete valdkonnas tehtud otsuse üle kohtuliku kontrolli teostamine võimalik; seda siiski tingimusel, et otsuse tühistamiseks esitatud hagis on kostjana määratletud komisjon kui delegeeriv asutus, mitte Eulex Kosovo. (vt punktid 62–64, 66 ja 67)

Hagis vaidlustatud akti autorist erineva kostja määratlemine ei too kaasa hagi vastuvõetamatust, kui hagis sisalduva teabe alusel on võimalik üheselt määratleda pool, kelle vastu see on esitatud, see tähendab, et on viidatud näiteks vaidlustatud aktile ja selle autorile. Kui hagi on esitatud mõne teise isiku vastu kui see, kes hagi esemeks oleva akti eest vastutab, ei saa Euroopa Kohus hageja ilmsele tahtele vastu astuda ega seda oma arvamuse kohaselt parandada ning tal ei ole muud võimalust, kui tunnistada hagi vastuvõetamatuks. Kui hagi on ilmselgelt esitatud üksuse vastu, kes hageja arvates on liidu organ või asutus ELTL artikli 263 esimese lõigu tähenduses, ning kui hageja ei ole kunagi esitanud hagi mõne muu isiku vastu peale selle üksuse, ei ole olukorras, kus kostjana määratletud isik ei ole liidu organ ega asutus, liidu kohtu ülesanne määrata kindlaks isikut, kelle vastu hagi oleks tulnud esitada. (vt punktid 73 ja 74)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 75)