46

Neil asjaoludel otsustas Consiglio di Stato menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas EIÕK, millele viitab [EL] artikkel 6, artikkel 10 tagab teabe välise mitmekesisuse teleringhäälingu valdkonnas, nii et see paneb liikmesriikidele kohustuse tagada nimetatud valdkonnas reaalne mitmekesisus ja konkurents koondumisi piirava süsteemi alusel, mis seoses tehnoloogia arenguga tagab juurdepääsu kanalitele ja operaatorite mitmekesisuse ning ei võimalda lugeda seaduslikuks duopolistlikku turukorraldust? 2. Kas teenuste osutamise vabadust ja konkurentsi käsitlevad […] asutamislepingu sätted, nagu neid on tõlgendanud komisjon 29. aprilli 2000. aasta tõlgendusteatises hangete kohta ühenduse õiguses, nõuavad, et kontsessioone antaks selliste põhimõtete alusel, mis võimaldavad tagada mittediskrimineeriva ja õiglase kohtlemise, läbipaistvuse, proportsionaalsuse ja isikute õiguste järgimise? Kas nende sätetega ja asutamislepingu põhimõtetega on vastuolus sellised Itaalia õigusnormid nagu seaduse nr 249/1997 artikli 3 lõige 7 ja dekreetseaduse [nr 352/2003] artikkel 1, sest nad võimaldavad koondumise ülemmäära „ületavaid” teleringhäälingu kanaleid opereerivatel isikutel oma tegevust katkestamatult jätkata, mistõttu hagejaks oleva äriühingu sarnased operaatorid ei ole vaatamata sellele, et nad on saanud seadusliku pakkumismenetluse tulemusel vastava kontsessiooni, saanud teostada selle esemeks olevat tegevust, kuna neile ei ole raadiosagedusi eraldatud (seda nn ülemmäära ületavate kanalite operaatorite poolt eespool viidatud tegevuse jätkamise tõttu tekkinud sageduste ebapiisavuse ja vähesuse tõttu)? 3. Kas […] „loadirektiiv” on alates 25. juulist 2003 selle direktiivi artikli 17 alusel siseriiklikus õiguses vahetult kohaldatav ja kehtestab teleringhäälinguks (sh elektrooniliste sidevõrkude paigaldamise ja elektrooniliste sideteenuste osutamise õigus ja sageduste kasutamise õigus) kontsessioone andnud liikmesriigi kohustuse viia need kontsessioonid vastavusse ühenduse õigusega? Kas nimetatud kohustus hõlmab ringhäälingu teostamiseks vajalike sageduste reaalset kasutusseandmist? 4. Kas „raamdirektiivi” artikliga 9 ja „loadirektiivi” artikliga 5, mis näevad ette objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumide põhjal (artikkel 9) läbiviidava avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse (artikkel 5), on vastuolus siseriiklikus õiguses (seaduse nr 112/2004 artikli 23 lõige 5) ette nähtud üldloa andmise kord, mis, lubades nn „ülemmäära” ületavate kanalite opereerimist, milleks ei ole luba saadud avaliku pakkumismenetluse kaudu, kahjustab õigusi, mis on tekkinud ühenduse õiguse alusel ([…] „loadirektiivi” artikli 17 lõige 2) teistel ettevõtjatel, kellel vaatamata avaliku pakkumise võitmisele ei ole võimalik tegutseda? 5. Kas [„raamdirektiivi”] artikli 9, „loadirektiivi” artikli 5 lõike 2 teise lõigu ja artikli 7 lõike 3 ning [„konkurentsidirektiivi”] artikli 4 alusel on liikmesriigid kohustatud lõpetama hiljemalt alates 25. juulist 2003 („loadirektiivi” artikkel 17) olukorra, kus kirjeldatud teleringhäälingutegevuse tõttu on raadiosagedused tegelikult kellegi kasutuses (seadmete kasutamine kontsessioonita või taotlejate võrdlemise menetluseta antud loa alusel) ning keelama seega ringhäälingutegevuse, kui puudub nõuetekohane maapealsete liinide plaan, kuigi see tegevus vastab mitmekesisuse suurendamise loogikale ja kuigi see oleks vastuolus nende samade kontsessioonidega, mis liikmesriik on avaliku menetluse teel välja andnud? 6. Kas liikmesriik võis ja võib tugineda […] „loadirektiivi” artikli 5 lõike 2 teises lõigus ja [„konkurentsidirektiivi”] artiklis 4 ette nähtud erandile vaid teabe mitmekesisuse kaitse või kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse kaitse tagamise eesmärgil ja mitte juba siseriiklikes õigusaktides ette nähtud koondumise piire ületavate kanalite operaatorite kasuks? 7. Kas [„loadirektiivi”] artiklis 5 sätestatud erandile tuginemiseks peab liikmesriik näitama, milliste eesmärkide saavutamist nimetatud erandit sätestavate siseriiklike õigusaktidega taotletakse? 8. Kas nimetatud erandit saab kohaldada lisaks avalik-õiguslikule ringhäälinguteenuse kontsessionäärile (Itaalias RAI) ka eraõiguslikele operaatoritele, kes ei ole pakkumismenetlust võitnud, ja seda selliste ettevõtjate kahjuks, kellega on sõlmitud kontsessioonileping pakkumismenetluse tulemusel? 9. Kas esmasest ja teisesest ühenduse õigusest tulenev õiguslik raamistik, mis püüdleb tõhusa konkurentsi (workable competition) tagamise poole ka ringhäälinguturu valdkonnas, peaks siseriiklikku seadusandjat kohustama vältima olukorda, kus vana [analoogringhäälingule kohaldatav] üleminekukord kehtib samal ajal nn maapealsele digitaalsüsteemile ülemineku alustamisega, kuna vaid maapealsete analoogülekannete lõpetamisel (koos sellele järgneva üldise üleminekuga digitaalülekannetele) oleks võimalik tekkivaid vabu sagedusi erinevatel otstarvetel uuesti kasutusse anda, samas kui üksnes maapealsele digitaalsüsteemile üleminek võib veelgi suurendada paralleelse analoog- ja digitaalringhäälingu tõttu tekkinud vabade raadiosageduste puudumise probleemi? 10. Lõpetuseks, kas Euroopa õigusega tagatud teabeallikate mitmekesisus ja konkurentsi kaitse ringhäälingu valdkonnas on tagatud sellise siseriikliku õigusaktiga nagu seadus nr 112/2004, mis näeb ette uuel laiaulatuslikult määratletaval alusel arvutatava piirmäära 20% ressursist (nn SCI, seaduse nr 112/2004 artikli 2 punkt g ja artikkel 15), ja mis hõlmab ka tegevusi, mis ei mõjuta mitte kuidagi teabeallikate mitmekesisust, kuigi konkurentsiõiguses defineeritakse mõistet „asjaomane turg” üldjuhul televisioonituru erinevaid turge eristades ning isegi tasulist ja tasuta televisiooni eristades (vt muu hulgas komisjoni 21. märtsi 2000. aasta otsus COMP/JV.37 – BSkyB/KirchPayTV, millega tunnistatakse teatud koondumine ühisturuga kokkusobivaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 alusel, ja komisjoni 2. aprilli 2003. aasta otsus COMP/M.2876 – Newscorp/Telepiù, millega tunnistatakse teatud koondumine ühisturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks)?”