Seetõttu tuleb tunnistada vastuvõetamatuks hagi, mille on esitanud üksus „Euroopa kodanikualgatus“, kes ei ole mõne liikmesriigi või kolmanda riigi õiguse kohaselt juriidiline isik ning keda ei käsitata eraldi subjektina. Sellega seoses ei nähtu määrusest nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta, et määrusega antakse Euroopa kodanikualgatusele juriidilise isiku staatus, käsitledes viimast eraldi subjektina. Seega puudub sellisel üksusel liidu kohtus menetlusteovõime.

ELTL artikli 263 neljanda lõigu sõnastusest ilmneb, et selle sätte alusel võivad tühistamishagi esitada ainult füüsilised isikud ja üksused, millel on iseseisev õigusvõime. Siiski saab teatavatel konkreetsetel juhtudel ka üksust, millel liikmesriigi või kolmanda riigi õiguse kohaselt puudub iseseisev õigusvõime, käsitada ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses „juriidilise isikuna“ ning tal võib olla õigus esitada selle sätte alusel tühistamishagi. Nii on see eelkõige siis, kui liit ja selle institutsioonid käsitlevad asjaomast üksust nende aktides ja tegevuses eraldi subjektina, kellel võivad olla eraldi õigused, kellele võib panna kohustusi või kelle suhtes võib kohaldada piiranguid.

ELTL artikli 11 lõikest 4 tuleneva kodanike õiguse eesmärk on tugevdada liidu kodanikuühiskonda ja tõhustada liidu demokraatlikku toimimist, et julgustada kodanike osalust ja muuta liit ligipääsetavamaks. See, kui komisjoni keeldumine esitada liidu seadusandjale õigusakti ettepanek, mis on sõnastatud vastavalt määruse nr 211/2011 artikli 10 lõike 1 punktile c koostatud teatises, ei allu kohtulikule kontrollile, kahjustab nimetatud eesmärgi saavutamist, kuna komisjoni omavoli oht pärsib Euroopa kodanikualgatuse mehhanismi kasutamist, arvestades samuti rangeid menetlusi ja tingimusi, mida selle mehhanismi puhul peab järgima.

Sellega on tegemist määruse nr 211/2011 artikli 10 lõike 1 punkti c alusel teatava Euroopa kodanikualgatuse kohta antud teatise puhul, milles komisjon võttis Euroopa kodanikualgatuse suhtes lõpliku seisukoha õigusakti ettepanekut mitte esitada. Nimelt kujutab selline teatis endast komisjoni lõplikku seisukohta, kuna viimane otsustas vastusena asjaomasele Euroopa kodanikualgatusele õigusakti ettepanekut mitte esitada ja üldisemalt sellega seoses meetmeid mitte võtta. Pealegi lõpetatakse kõnealuse teatisega kodanikualgatuse korraldajate taotlusel määruse nr 211/2011 alusel algatatud ja läbi viidud konkreetne menetlus ning vastava teatise vastuvõtmine on komisjoni kohustus. Arvestades neid asjaolusid, tekitas vaidlustatud teatis siduvaid õiguslikke tagajärgi, mis mõjutasid kodanikualgatuse korraldajate huve, tuues kaasa selge muutuse nende õiguslikus seisundis.

Selle kindlaks tegemisel, kas juhul, kui komisjoni aktiga keeldutakse millestki, on olemas akt, mille peale saab esitada tühistamishagi, tuleb lähtuda selle taotluse laadist, millele aktiga vastati. Konkreetselt keeldumine on akt, mille peale saab ELTL artikli 263 tähenduses esitada tühistamishagi, kui akti, mille võtmisest institutsioon keeldus, oleks saanud selle sätte alusel vaidlustada. See ei ole aga nii, kui komisjon teeb otsuse konkreetselt liidu määruses ette nähtud menetluses, mille raames on komisjon kohustatud tegema selle määruse alusel üksikisiku esitatud taotluse kohta otsuse.

Komisjon ei ole kohustatud Euroopa kodanikualgatuse ettepaneku suhtes meetmeid võtma. Nimelt tähendab ELL artikli 17 lõikes 2 ja ELTL artiklis 289 antud seadusandlik algatuspädevus, et põhimõtteliselt on komisjoni otsustada, kas esitada seadusandlik ettepanek ja vajaduse korral määrata kindlaks selle ese, eesmärk ja sisu. See aluslepingutega peaaegu monopoolselt komisjonile kuuluv seadusandlike algatuste õigus on põhjendatud talle ELL artikli 17 lõikega 1 pandud ülesandega edendada liidu üldisi huve, ning sellega, et komisjon on ELL artikli 17 lõike 3 kolmanda lõigu kohaselt oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatu.

Seda peaaegu monopoolset õigust ei mõjuta ELL artikli 11 lõikes 4 sätestatud õigus Euroopa kodanikualgatusele. Liidu asutava võimu kavatsust Euroopa kodanikualgatuse mehhanismile seadusandlikku algatuspädevust mitte anda on kinnitatud määruse nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta põhjenduses 1, mille kohaselt annab kodanikualgatusele antud õigus sisuliselt samaväärse õiguse, nagu on parlamendil ELTL artikli 225 ja nõukogul ELTL artikli 241 alusel. Parlamendi või nõukogu algatus ei kohusta komisjoni aga õigusakti ettepanekut esitama. Liidu asutava võimu kavatsust kinnitab ka määruse nr 211/2011 artikli 10 lõike 1 punkti c sõnastus. Sellist järeldust ei sea kahtluse alla kavandatud Euroopa kodanikualgatuse registreerimise menetluse olemasolu, mis on sätestatud nimetatud määruse artiklis 4.

Euroopa kodanikualgatuse mehhanismi eesmärk on kutsuda komisjoni üles esitama oma volituste ulatuses õigusakti ettepanekut, ning see, kui komisjonil on seadusandliku algatuse õiguse teostamisel ulatuslik kaalutlusruum, ei kahjusta seda eesmärki.

(vt punktid 109–111, 113, 114, 116 ja 124)