Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Vaidlustatavad aktid – Aktid, mille eesmärk on tekitada siduvaid õiguslikke tagajärgi – Mõiste – Tingimused

(ELTL artikkel 263)

2. Tühistamishagi – Vaidlustatavad aktid – Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid – Komisjoni poolt määruse nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 alusel tehtud otsus, millega antakse liikmesriigile korraldus esitada teavet riigiabi puudutavas menetluses – Hõlmamine

(ELTL artikli 263 esimene lõik, ja ELTL artikli 288 neljas lõik, nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 10 lõige 2 ja artikkel 3)

3. Tühistamishagi – Vaidlustatavad aktid – Ettevalmistavad aktid – Välistamine – Komisjoni poolt määruse nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 alusel tehtud otsus, millega antakse liikmesriigile korraldus esitada teavet – Iseseisvaid õiguslikke tagajärgi tekitav akt – Hõlmamine

(ELTL artiklid 258 ja 263, nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 10 lõige 3)

4. Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Komisjoni poolt määruse nr 659/1999 artikli 10 lõike 3 alusel tehtud otsus, millega antakse liikmesriigile korraldus esitada teavet riigi osalusega ettevõtja kohta – Selle ettevõtja esitatud hagi – Vastuvõetavus

(ELTL artikkel 263, nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 10 lõige 3)

Summary

1. Liikmesriikide või institutsioonide esitatud tühistamishagide raames loetakse vaidlustatavateks õigusaktideks ELTL artikli 263 tähenduses kõik institutsioonide poolt vastu võetud sätted, mille eesmärk on sõltumata nende vormist luua siduvaid õiguslikke tagajärgi. Liikmesriik võib pealegi esitada tühistamishagi siduvaid õiguslikke tagajärgi tekitava akti vastu, ilma et ta peaks tõendama põhjendatud huvi olemasolu tühistamishagi esitamiseks.

Kui aga institutsiooni akti peale esitab tühistamishagi juriidiline või füüsiline isik, siis on niisugune hagi vastuvõetav ainult juhul, kui vaidlusaluse akti siduvad õiguslikud tagajärjed puudutavad hageja huve, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis. Olukorras, kus hageja, kellel ei ole sellist eristaatust, esitab tühistamishagi akti peale, mille adressaat ta ei ole, kattub hageja huvide puudutamise nõue tingimustega, mis on ette nähtud ELTL artikli 263 neljandas lõigus.

(vt punktid 36–38)

2. Määruse nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ELTL artikli 108 kohaldamiseks, artikli 10 lõike 3 alusel komisjoni poolt tehtud otsuse, milles antakse liikmesriigile korraldus esitada teavet väidetavalt ebaseadusliku abi kohta, eesmärk on tekitada siduvaid õiguslikke tagajärgi ning selle näol on seega tegemist vaidlustatava õigusaktiga ELTL artikli 263 mõttes. Niisugune korraldus antakse nimelt selle määruse artikliga 10 ette nähtud menetluse teises etapis ning selle eesmärk on võimaldada komisjonil koguda asjaomaselt liikmesriigilt vajalikku teavet niisuguse abi kohta; see etapp seisneb komisjoni otsuse vastuvõtmises ELTL artikli 288 tähenduses. Kui liidu seadusandja nägi ette, et teabe esitamise korraldus tehakse otsuse vormis, siis tegi ta seda kavatsusega anda sellele aktile siduv olemus.

(vt punktid 41 ja 43–45)

3. Vahemeetmed, mille eesmärk on valmistada ette lõplik otsus, ei kujuta endast põhimõtteliselt akte, mille peale võib esitada tühistamishagi. Komisjoni esialgset arvamust väljendavate aktide peale esitatav tühistamishagi võiks nimelt sundida liidu kohut andma hinnangut küsimustes, mille kohta asjaomasel institutsioonil ei ole veel olnud võimalust oma seisukohta esitada, see aga oleks ennatlik sisuliste vaidluste suhtes ning nii aetaks segi haldus- ja kohtumenetluste erinevad etapid. Niisuguse hagi vastuvõtmine ei oleks kooskõlas pädevuse jaotuse süsteemiga komisjoni ja liidu kohtu vahel ning aluslepinguga ettenähtud õiguskaitsevahendite süsteemiga ning samuti korrakohase kohtupidamise nõuete ja komisjoni haldusmenetluse nõuetekohase kulgemisega.

Vaheakti ei saa edasi kaevata ka juhul, kui on tõendatud, et selle akti õigusvastasusele võib tugineda hagis, mis esitatakse selle lõpliku otsuse peale, mille koostamise etapp see akt on. Sel juhul tagab menetlust lõpetava otsuse peale esitatav hagi piisava kohtuliku kaitse. Kui aga viimati nimetatud tingimus ei ole täidetud, siis tuleb asuda seisukohale, et vaheakt tekitab olenemata sellest, kas see väljendab asjaomase institutsiooni esialgset arvamust, iseseisvaid õiguslikke tagajärgi ning seega peab selle peale olema võimalik esitada tühistamishagi.

Nii on see juhul, kui komisjon edastab riigiabi tuvastamise menetluses määruse nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ELTL artikli 108 kohaldamiseks, artikli 10 lõike 3 alusel liikmesriigile korralduse esitada teavet riigi osalusega ettevõtja tulude ja kulude kohta. Hagi, mis on esitatud otsuse peale lõpetada niisuguse riigiabiga seotud menetlus, ei tagaks hagejatele piisavat kohtulikku kaitset, võttes arvesse, et esiteks ei saa vaheakti õigusvastasus ehk selles sisalduva korralduse ebaproportsionaalsus, mis seisneb taotletava teabe asjakohatuses, mõjutada komisjoni lõpliku otsuse seaduslikkust, kuna see otsus ei rajane vastusena nimetatud korraldusele esitatud teabel, ning teiseks, et liikmesriigi keeldumine niisuguse korralduse täitmisest kujutab endast liikmesriigil asutamislepingust tuleneva kohustuse rikkumist ELTL artikli 258 tähenduses, kuivõrd niisuguse korralduse täitmatajätmise põhjendamiseks ei saa tulemuslikult tugineda selle õigusvastasusele. Niisuguse korralduse õiguspärasuse mis tahes vaidlustamine peab toimuma iseseisvas menetluses, milleks on ELTL artiklis 263 ette nähtud tühistamismenetlus.

(vt punktid 50–60)

4. ELTL artikli 263 neljanda lõigu kohaselt võib iga füüsiline või juriidiline isik esitada hagi teisele isikule adresseeritud otsuse peale ainult siis, kui otsus puudutab teda otseselt ja isikulikult. Korraldus esitada teavet riigi osalusega ettevõtja tulude ja kulude kohta, mille komisjon edastab liikmesriigile riigiabi tuvastamise menetluses määruse nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ELTL artikli 108 kohaldamiseks, artikli 10 lõike 3 alusel, puudutab seda ettevõtjat otseselt, kuna esiteks on ta kui meetmest, mida vaidlusaluse korraldusega nõutav teave puudutab, kasu saaja ning kõnealuse teabe valdaja kohustatud teabe esitamise taotluse täitma, ning teiseks tuleneb taotletud teabe lõplik ja ammendav sisu vaidlusalusest aktist enesest, ilma et asjaomasele liikmesriigile jääks selles osas mingit kaalutlusruumi. Lisaks puudutab niisugune korraldus sellist ettevõtjat otseselt, kuna selles nimetatud teave puudutab sellele ettevõtjale väidetavalt antud riigiabi uurimise menetluses üksnes seda ettevõtjat.

(vt punktid 65, 68–70 ja 74)