ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 298/9

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 28. juuli 2011. aasta otsus — Mediaset SpA versus Euroopa Komisjon, Sky Italia Srl

(Kohtuasi C-403/10 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Itaalia Vabariigi toetused soodustamaks digitaaldekoodrite ostmist - Üksnes satelliittelevisiooni programme vastu võtta võimaldavate dekoodrite väljajätmine - Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobimatuks)

2011/C 298/17

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Mediaset SpA (esindajad: dikigoros K. Adamantopoulos, avvocato G. Rossi, dikigoros E. Petritsi)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon, (esindaja: B. Martenczuk ja B. Stromsky), Sky Italia Srl (esindajad: abogado F. González Díaz, ja avocat F. Salerno)

Ese

Apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda) 15. juuni 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-177/07: Mediaset vs. komisjon, millega Üldkohus jättis rahuldamata hagi, milles paluti osaliselt tühistada komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus K(2006) 6634 lõplik, milles komisjon tunnistas ühisturuga kokkusobimatuks Itaalia riigi poolt 2004. ja 2005. aasta jooksul antud toetuse, mis pidi tarbijatel võimaldama osta või üürida interaktiivseid digitaaldekoodreid, mille abil saab programme vastu võtta tänu maapealsele digitaaltehnoloogiale või kaablile, ning tõi kokkusobimatuse põhjuseks selle, et toetus välistati niisuguste dekoodrite puhul, mis võimaldavad programme vastu võtta tänu satelliitdigitaalringhäälingu tehnoloogiale (riigiabi nr C 52/2005, ex NN 88/2005, ex CP 101/2004).

Resolutsioon

1. Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

2. Mõista Euroopa Komisjoni ja Sky Italia Srl-i kohtukulud välja Mediaset SpA-lt, kes ühtlasi kannab enda kohtukulud.

(1) ELT C 301, 6.11.2010.
1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 1998. aasta direktiivi 98/44/EÜ biotehnoloogialeiutiste õiguskaitse kohta artikli 6 lõike 2 punkti c tuleb tõlgendada nii, et: — mõiste „inimese embrüo” tähistab kõiki inimese munarakke alates viljastumise hetkest, inimese viljastamata munarakke, millesse on siirdatud inimese küpsest rakust saadud rakutüvi, ja inimese viljastamata munarakke, mida on partenogeneesi teel stimuleeritud jagunema ja edasi arenema; — siseriikliku kohtu ülesanne on teha teaduse arengut silmas pidades kindlaks, kas inimese embrüost blastotsüsti staadiumis saadud tüvirakud kuuluvad mõiste „inimese embrüo” alla direktiivi artikli 6 lõike 2 punkti c tähenduses.
3)

Direktiivi 79/7 artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kui eelotsusetaotluse esitanud kohus jõuab selle kontrolli käigus, mis tal tuleb teisele küsimusele vastamiseks läbi viia, järeldusele, mille kohaselt võis tegelikult märkimisväärselt suurem protsent naissoost kui meessoost pensionisaajaid sattuda ebasoodsamasse olukorda selle tõttu, et miinimumpensionid jäeti välja põhikohtuasjas kõnealuse korrigeerimise süsteemiga ette nähtud erakorralisest suurendamisest, siis ei saa seda ebasoodsamat olukord õigustada asjaoluga, et töötanud naised hakkavad varem pensioni saama, et nad saavad oma pensioni pikema aja vältel või et tasanduslisa läve tõsteti samuti erakorraliselt samal, 2008. aastal.
1)

liikmesriik võib jätta rahuldamata ostja nõude tagastada talle edasi kantud alusetult tasutud maks, põhistades keeldumist sellega, et ostja ei ole isik, kes tasus maksu maksuhaldurile, tingimusel et ostja saab siseriikliku õiguse alusel esitada tsiviilhagi maksukohustuslase vastu alusetult tasutud summade tagastamise nõudes ja et alusetult tasutud maksu tagasisaamine maksukohustuslaselt ei ole praktiliselt võimatu või ülemäära keeruline;
1)

Nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (muudetud nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 873/2004) artiklit 94 koosmõjus nimetatud määruse artikli 11 lõikega 1, artikli 13 lõigetega 1–3 ja artiklitega 16, 27 ning 104 tuleb niisugustel asjaoludel, nagu on kõne all põhikohtuasjas, tõlgendada nii, et litsentsiaat võib esitada õigusrikkumise tõttu hagi kolmanda isiku vastu, kes omandas materjali teise litsentsiaadi vahendusel, rikkudes viimati nimetatud litsentsiaadi ja sordi omaniku vahel varem sõlmitud litsentsilepingust tulenevaid tingimusi või piiranguid osas, milles kõnealused tingimused või piirangud tuginevad otseselt asjaomase sordi kaitset puudutavatele ühenduse õiguse olulistele sätetele, mille kontrollimine on siseriikliku kohtu ülesanne.
2.

Määruse nr 261/2004 artiklis 12 nimetatud mõistet „lisahüvitis” tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab siseriiklikul kohtul mõista konventsioonis või siseriiklikus õiguses ette nähtud tingimustel lennuettevõtjalt välja hüvitise õhuveolepingu rikkumisega põhjustatud mis tahes kahju, sh mittevaralise kahju eest. Küll aga ei saa mõiste „lisahüvitis” olla siseriiklikus kohtus õiguslikuks aluseks, et mõista lennuettevõtjalt välja hüvitis kulude eest, mida reisijad, kelle lend hilines või tühistati, pidid kandma seetõttu, et lennuettevõtja ei täitnud abistamis- ja hoolitsuskohustust, mis on ette nähtud määruse artiklites 8 ja 9.
ET Euroopa Liidu Teataja C 355/5

Euroopa Kohtu (neljas koda) 13. oktoobri 2011. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Prism Investments BV versus Arilco Holland BV pankrotihaldur J. A. van der Meer

(Kohtuasi C-139/10) (1)

(Õigusalane koostöö tsiviilasjades - Määrus (EÜ) nr 44/2001 - Välisriigi kohtuotsuse täitmine - Keeldumispõhjused - Täitmine selle kohtuotsuse tegemise riigis, mille kohta on esitatud täitmismääruse taotlus)

2011/C 355/07

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Prism Investments BV

Teine menetluspool: Arilco Holland BV pankrotihaldur J. A. van der Meer

Ese

Eelotsusetaotlus — Hoge Raad der Nederlanden — Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42) artiklite 34, 35, 43, 44 ja 45 tõlgendamine — Keeldumispõhjused — Ammendav loetelu — Siseriikliku kohtu otsusest, mille kohta on esitatud täitmismääruse taotlus, tuleneva kohustuse täitmine

Resolutsioon

Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artiklit 45 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui kõnealuse määruse artiklis 43 või artiklis 44 ette nähtud kaebuse saanud kohus keeldub kohtuotsust täidetavaks kuulutamast või tühistab täitmismääruse muul põhjusel, kui määruse artiklites 34 ja 35 sätestatud põhjused, näiteks seetõttu, et kõnealune kohtuotsus on selle tegemise liikmesriigis täidetud.

(1) ELT C 134, 22.5.2010.
ET Euroopa Liidu Teataja C 355/6

Euroopa Kohtu (teine koda) 13. oktoobri 2011. aasta otsus (Landgericht Baden-Baden eelotsusetaotlus — Saksamaa) — kriminaalasi Leo Apelt süüdistuses

(Kohtuasi C-224/10) (1)

(Direktiiv 91/439/EMÜ - Juhilubade vastastikune tunnustamine - Elukoha liikmesriigis väljastatud siseriikliku juhiloa äravõtmine ja teise liikmesriigi poolt B ja D kategooria juhiloa väljastamine - Elukoha liikmesriigi poolt tunnustamisest keeldumine - Kohustus omada D kategooria juhiloa väljastamise hetkel kehtivat B kategooria juhiluba)

2011/C 355/09

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Baden-Baden

Põhikohtuasja menetluse pool

Leo Apelt

Ese

Eelotsusetaotlus — Landgericht Baden-Baden — Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/349/EMÜ juhilubade kohta (EÜT L 237, lk 1; ELT eriväljaanne 07/001, lk 317) artikli 1, artikli 5 lõike 1 punkti a ja artikli 8 lõigete 2 ja 4 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 403, lk 18) artikli 11 lõike 4 tõlgendamine — B kategooria juhiluba, mille liikmesriik on välja andnud teise liikmesriigi kodanikule enne seda, kui on tehtud otsus jätta ta ilma tema elukohaliikmesriigis väljastatud juhiloast, kuid pärast seda meedet õigustavate asjaolude toimumist — Juhiloa väljastanud liikmesriigi poolt selle juhiloa laiendamine D kategooriale pärast seda, kui elukohaliikmesriigis on möödunud uue juhiloa taotlemise keeluaeg — Elukohaliikmesriigi võimalus keelduda selle juhiloa tunnustamisest, põhjendades seda keeldumist asjaoluga, et D kategooria juhiloa väljastamise ajal puudus kehtiv B kategooria juhiluba.

Resolutsioon

Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/439/EMÜ (juhilubade kohta) artikli 1 lõiget 2, artikli 5 lõike 1 punkti a, artikli 7 lõike 1 punkti b ja artikli 8 lõikeid 2 ja 4 (muudetud komisjoni 14. septembri 2000. aasta direktiiviga 2000/56/EÜ) tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui vastuvõttev liikmesriik keeldub tunnustamast teise liikmesriigi poolt väljastatud B ja D kategooria juhiluba esiteks siis, kui nimetatud juhiloa omajale anti B kategooria mootorsõidukite juhtimisõigus alalise elukoha tingimust rikkudes ning pärast seda, kui esimese liikmesriigi poolt väljastatud juhiluba oli esimese liikmesriigi politsei poolt ära võetud, kuid enne, kui nimetatud esimene liikmesriik juhtimisõiguse kohtuotsusega ära võttis, ning teiseks siis, kui nimetatud juhiloa omaja sai D kategooria mootorsõidukite juhtimisõiguse pärast nimetatud kohtuotsusega juhtimisõiguse äravõtmist ning pärast seda, kui uue juhiloa taotlemise keeluaeg oli möödunud.

(1) ELT C 221, 14.8.2010.
ET Euroopa Liidu Teataja C 347/5

Euroopa Kohtu (viies koda) 6. oktoobri 2011. aasta otsus (Bundesfinanzhofi (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Finanzamt Deggendorf versus Markus Stoppelkamp, Harald Raabi vara valitsev pankrotihaldur

(Kohtuasi C-421/10) (1)

(Käibemaks - Kuues direktiiv - Artikli 21 lõike 1 punkt b - Maksustatavate tehingute koha kindlaksmääramine - Teenused, mida osutab teenuseosutaja, kes elab samas riigis kui klient, kuid kelle tegevuskoht on muus riigis - Mõiste „välismaal asuv maksukohustuslane”)

2011/C 347/07

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Finanzamt Deggendorf

Kostja: Markus Stoppelkamp, Harald Raabi vara valitsev pankrotihaldur

Ese

Eelotsusetaotlus — Bundesfinanzhof — Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artikli 21 lõike 1 punkti b tõlgendamine — Maksustamise koha määratlemine — Teenused, mille osutaja asukoht on teenuste adressaadiga samas liikmesriigis, samas kui tegevuskoht on teises liikmesriigis — Mõiste „maksukohustuslane, kelle registrijärgne asukoht ei ole riigi territooriumil”

Resolutsioon

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (muudetud nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta direktiiviga 2000/65/EÜ) artikli 21 lõike 1 punkti b tuleb tõlgendada nii, et selleks, et maksukohustuslast määratletaks „väljaspool riigi territooriumi registreeritud maksukohustuslasena”, piisab sellest, et kõnealune maksukohustuslase tegevuskoht asub väljaspool seda riiki.

(1) ELT C 317, 20.11.2010.
ET Euroopa Liidu Teataja C 347/6

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 6. oktoobri 2011. aasta otsus (Amstgericht Waldshut-Tiengen — Landwirstchaftgericht eelotsusetaotlus — Saksamaa) — Rico Graf, Rudolf Engel versus Landratsamt Waldshut — Landwirtschaftsamt

(Kohtuasi C-506/10) (1)

(Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline isikute vaba liikumist käsitlev leping - Võrdne kohtlemine - Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad piirialatöötajad - Põllumajandusmaa rendileping - Põllumajandusstruktuur - Liikmesriigi õigusnormid, mis lubavad lepingu kinnitamisest keelduda, kui liikmesriigi territooriumil Šveitsi piirialatöötajate poolt toodetud saadused kavatsetakse tollivabalt Šveitsi eksportida)

2011/C 347/09

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Amstgericht Waldshut-Tiengen — Landwirstchaftgericht

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Rico Graf, Rudolf Engel

Kostja: Landratsamt Waldshut — Landwirtschaftsamt

Ese

Eelotsusetaotlus — Amtsgericht Waldshut-Tiengen — Landwirtschaftsgericht — 21. juunil 1999 Luxemburgis allkirjastatud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu isikute vaba liikumise kohta (EÜT 2002, L 114, lk 6) tõlgendamine — Liikmesriigi pädeva asutuse otsus, millega jäeti kinnitamata Šveitsi põllumajandustootja, kelle tegevuskoht on Šveitsis, sõlmitud rendileping põllumajandusmaa kohta selles liikmesriigis — Siseriiklik õigusnorm, mille kohaselt on selline kinnitamata jätmine lubatud konkurentsi moonutamise tõttu maa puhul, mida kasutatakse selliste põllumajandustoodete tootmiseks, mis viiakse siseturult tollimaksuvabalt välja

Resolutsioon

21. juunil 1999 Luxembourgis sõlmitud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu I lisa artikli 15 lõikes 1 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõttega on vastuolus liikmesriigi sellised õigusnormid, nagu on arutusel põhikohtuasjas, mis näevad selle liikmesriigi pädevale asutusele ette võimaluse keelduda kinnitamast selle liikmesriigi teatud piirkonnas asuva põllumajandusmaa rendilepingut, mis on sõlmitud viimati nimetatud liikmesriigi kodaniku ja teise lepinguosalise piirialatöötaja vahel, kuna rendile antavat maad kasutatakse väljaspool ühisturgu tollivabaks ekspordiks mõeldud põllumajandustoodete tootmiseks ja see põhjustab konkurentsimoonutusi, kui nende õigusnormide kohaldamine mõjutab selgelt suuremat arvu teise lepingosalise kodanikke kui selle liikmesriigi kodanikke, kelle territooriumil need õigusnormid kohalduvad. Eelotsusetaotluse esitanud kohtul tuleb kindlaks teha, kas käesoleval juhul on tegemist niisuguse olukorraga.

(1) ELT C 30, 29.1.2011.
ET Euroopa Liidu Teataja C 347/5

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 6. oktoobril 2011. aasta otsus (Unabhängiger Verwaltungssenat Wien — (Austria) eelotsusetaotlus) — Erich Albrecht, Thomas Neumann, Van-Ly Sundara, Alexander Svoboda, Stefan Toth versus Landeshauptmann von Wien

(Kohtuasi C-382/10) (1)

(Tööstuspoliitika - Toiduainete hügieen - Määrus (EÜ) nr 852/2004 - Pagari- ja kondiitritoodete müük iseteeninduses)

2011/C 347/06

Kohtumenetluse keel: saksamaa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Unabhängiger Verwaltungssenat Wien

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Erich Albrecht, Thomas Neumann, Van-Ly Sundara, Alexander Svoboda, Stefan Toth

Kostja: Landeshauptmann von Wien

Ese

Eelotsusetaotlus — Unabhängiger Verwaltungssenat Wien — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, lk 1; ELT eriväljaanne 13/34, lk 319) II lisa IX peatüki punkti 3 tõlgendamine — Toidu kaitstus saastumise vastu — Leiva ja küpsetiste müük iseteeninduse raames — Liikmesriigi asutuse otsus, milles nõutakse sellise tehnilise seadme sisseseadmist, mis takistaks klientidel palja käega puudutatud kaupa tagasi panemast.

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) II lisa IX peatüki punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis puudutab pagari- ja kondiitritoodete müümiseks ette nähtud iseteenindusbokse, ei võimalda asjaolu, et potentsiaalsel ostjal oli teoreetiline võimalus müügiks pakutavat toiduainet palja käega puudutada või selle peale aevastada, iseenesest järeldada, et see toit ei ole täielikult kaitstud saastumise vastu, mille tulemusel võib see muutuda inimtoiduks kõlbmatuks, tervistkahjustavaks või selliselt saastunuks, et on põhjendamatu eeldada selle tarvitamist.

(1) ELT C 274, 9.10.2010.
ET Euroopa Liidu Teataja C 347/4

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 6. oktoobri 2011. aasta otsus (Unabhängiger Verwaltungssenat Wien — (Austria) eelotsusetaotlus) — Astrid Preissl KEG versus Landeshauptmann von Wien

(Kohtuasi C-381/10) (1)

(Tööstuspoliitika - Toiduainete hügieen - Määrus (EÜ) nr 852/2004 - Valamu paigaldamine toiduaineid turustava asutuse tualettidesse)

2011/C 347/05

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Unabhängiger Verwaltungssenat Wien

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Astrid Preissl KEG

Kostja: Landeshauptmann von Wien

Ese

Eelotsusetaotlus — Unabhängiger Verwaltungssenat Wien — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, lk 1; ELT eriväljaanne 13/34, lk 319) II lisa I peatüki punkti 4 ja eelkõige nimetatud sätte saksakeelses versioonis esineva sõna Handwaschbecken (valamu, mis on määratud käte pesuks) tõlgendamine — Liikmesriigi haldusotsus, millega nõutakse ühe kohviku tualetti sellise valamu paigaldamist, mis on varustatud kätepuhastusvahenditega ning hügieeniliste kätekuivatusvahenditega.

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) II lisa I peatüki punkti 4 tuleb tõlgendada nii, et selle sätte tähenduses ei tule valamu all mõista üksnes valamut, mis on ette nähtud ainult käte pesemiseks, ning veekraan ja kätekuivatusvahendid ei pea olema kasutatavad ilma neid kätega puudutamata.

(1) ELT C 274, 9.10.2010.
ET Euroopa Liidu Teataja C 347/6

Euroopa Kohtu (viies koda) 6. oktoobri 2011. aasta otsus (Tribunal administratif de Limoges'i (Prantsusmaa) eelotsusetaotlus) — Philippe Bonnarde versus Agence de Services et de Paiement

(Kohtuasi C-443/10) (1)

(Kaupade vaba liikumine - Koguselised piirangud - Samaväärse toimega meetmed - Liikmesriigis elava isiku poolt niisuguse sõiduki importimine, mis on teises liikmesriigis juba registreeritud - Keskkonnateadliku valiku toetus - Tingimused - Registreerimistunnistus, mis tõendab, et tegemist on näidissõidukiga)

2011/C 347/08

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal administratif de Limoges

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Philippe Bonnarde

Kostja: Agence de Services et de Paiement

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunal administratif de Limoges — Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, lk 57; ELT eriväljaanne 07/04, lk 351), muudetud 23. detsembri 2003. aasta direktiiviga 2003/127/EÜ (ELT 2004, L 10, lk 29; ELT eriväljaanne 07/07, lk 710), tõlgendamine — Teises liikmesriigis juba registreeritud sõiduki importimine Prantsusmaal elava isiku poolt — Siseriiklikud õigusnormid, mis seavad keskkonnatoetuse andmise tingimuseks sellise dokumendi esitamise, mis tõendab, et tegemist on näidissõidukiga — Koguselised piirangud — Samaväärse toimega meetmed

Resolutsioon

ELTL artiklitega 34 ja 36 on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt peab imporditud esitlussõidukite selles liikmesriigis registreerimisel toetuse nimetusega „bonus écologique — Grenelle de l’environnement” saamiseks olema sellise sõiduki esimesel registreerimistunnistusel märge „esitlussõiduk”.

(1) ELT C 317, 20.11.2010.
ET Euroopa Liidu Teataja C 340/3

Euroopa Kohtu (teine koda) 29. septembri 2011. aasta otsus (Raad van State’i (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Baris Unal versus Staatssecretaris van Justitie

(Kohtuasi C-187/10) (1)

(EMÜ-Türgi assotsiatsioonileping - Assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/80 - Artikli 6 lõike 1 esimene taane - Türgi kodanik - Elamisluba - Perekonna taasühinemine - Elukaaslaste kooselu lõppemine - Elamisloa kehtetuks tunnistamine - Tagasiulatuv jõud)

2011/C 340/05

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Raad van State

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Baris Unal

Kostja: Staatssecretaris van Justitie

Ese

Eelotsusetaotlus — Raad van State — Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsiatsioonilepinguga loodud assotsiatsiooninõukogu 19. septembri 1980. aasta otsuse nr 1/80 assotsiatsiooni arengu kohta artikli 6 lõike 1 esimese taande tõlgendamine — Türgi kodanike elamisõigus — Türgi kodanikule antud elamisõigus elukaaslase juures elamiseks — Elukaaslaste lahkuminek, ilma et sellest oleks teavitatud pädevaid ametiasutusi — Elamisõiguse äravõtmine

Resolutsioon

Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelise assotsiatsioonilepinguga asutatud assotsiatsiooninõukogu 19. septembri 1980. aasta otsuse nr 1/80 assotsiatsiooni arengu kohta artikli 6 lõike 1 esimest taanet tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui siseriiklikud pädevad ametiasutused tunnistavad Türgi päritolu töötaja elamisloa kehtetuks tagasiulatuvalt alates kuupäevast, mil langes ära siseriiklikus õiguses sätestatud alus elamisloa väljastamiseks, kui nimetatud töötajale ei saa süüks panna pettuse teel tegutsemist ning kui see kehtetuks tunnistamine toimub pärast nimetatud artikli 6 lõike 1 esimeses taandes sätestatud üheaastase seadusliku töötamise tähtaja lõppemist.

(1) ELT C 195, 17.7.2010.
—

kuni kapitali suurendamise kohustuse täitmiseni on keelatud sõlmida uusi lepinguid või osaleda hangetes, mis on kuulutatud välja, et sõlmida leping nende teenuste osutamiseks.
Euroopa Kohtu (teine koda) 10. novembri 2011. aasta otsus (Bundesfinanzhofi — Saksamaa eelotsusetaotlus) — Finanzamt Lüdenscheid versus Christel Schriever

(Kohtuasi C-444/10) (1)

(Käibemaks - Kuues direktiiv - Artikli 5 lõige 8 - Mõiste „kogu vara või selle osa üleandmine” - Kaubavaru ja kaupluse sisustuse omandiõiguse üleandmine samaaegselt kaupluseruumide üürile andmisega)

(2012/C 25/28)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Finanzamt Lüdenscheid

Kostja: Christel Schriever

Ese

Eelotsusetaotlus — Bundesfinanzhof — Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne käibemaksubaas (ELT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artikli 5 lõike 8 tõlgendamine — Liikmesriikide õigus vabastada käibemaksust kogu vara üleandmine — Kaupluseruumide tähtajatu üürileandmine, millega kaasneb selle jaekaupluse kaubavarude ja sisustuse omandi üleminek üürnikule — Võimalus liigitada selline tehing „kogu vara üleandmiseks” direktiivi 77/388/EMÜ artikli 5 lõike 8 tähenduses

Resolutsioon

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikli 5 lõiget 8 tuleb tõlgendada nii, et jaemüügikaupluse kaubavaru ja sisustuse omandiõiguse üleandmine samaaegselt kaupluseruumide osas omandajaga niisuguse tähtajatu üürilepingu sõlmimisega, mille kumbki pool võib lühikese etteteatamistähtajaga üles öelda, on kogu vara üleandmine selle sätte tähenduses, tingimusel et üleantud vara on piisav selleks, et omandaja saaks püsivalt jätkata iseseisvat majandustegevust.

(1) ELT C 317, 20.11.2010.
2.

Määrust nr 44/2001 tuleb tõlgendada nii, et: — sellises olukorras nagu põhikohtuasjas, kus tarbija, kes on pikaajalise kinnisvara tagatisega laenulepingu pooleks, mis kohustab teda teist lepinguosalist teavitama igast aadressimuutusest, loobub oma elukohast enne lepinguliste kohustuste rikkumise tõttu tema vastu hagi esitamist, allub nimetatud hagi kõnealuse määruse artikli 16 lõike 2 alusel selle liikmesriigi kohtutele, kus asub tarbija viimane teada olev alaline elukoht, kui need kohtud ei suuda sama määruse artikli 59 kohaselt teha kindlaks kostja tegelikku elukohta ning neil puuduvad tõendid, mis võimaldaksid järeldada, et kostja tegelik alaline elukoht asub väljaspool liidu territooriumi; — selle määrusega ei ole vastuolus liikmesriigi siseriikliku menetlusõiguse sätte kohaldamine, mis selleks, et vältida kohtuliku arutamise mittevõimaldamist, võimaldab läbi viia menetluse isiku suhtes, kelle alaline elukoht ei ole teada ja kes selles menetluses ei osale, kui vaidlust menetlev kohus tagab enne otsuse tegemist, et kostja leidmiseks on tehtud kõik järelepärimised, mida nõuavad hoolsuse ja heausksuse põhimõtted.