Kohtuasi C‑166/12

Radek Časta

versus

Česká správa sociálního zabezpečení

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Krajský soud v Praze)

„Eelotsusetaotlus — Personalieeskirjade VIII lisa artikli 11 lõige 2 — Määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 ja määrus (EÜ, Euratom) nr 723/2004 — Liidu ametnikud — Siseriiklikus skeemis omandatud pensioniõigused — Ülekandmine liidu pensioniskeemi — Arvutusmeetod — Mõiste „omandatud pensioniõiguste kogumaksumus””

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (viies koda), 5. detsember 2013

Mis puudutab ametniku siseriiklikus pensioniskeemis omandatud pensioniõiguste ülekandmist liidu pensioniskeemi, siis personalieeskirjade (muudetud määrusega nr 723/2004) VIII lisa artikli 11 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik võib määrata pensioniõiguste kogumaksumuse kindlaks kas kindlustusmatemaatilise väärtusena või kindlasummalise tagasiostmisväärtusena või muude meetodite alusel, tingimusel et ülekantav summa vastab sisuliselt asjaomase ametniku varasema tegevusega omandatud pensioniõigustele. Sellest järeldub, et liikmesriikidel on personalieeskirjade VIII lisa artikli 11 lõike 2 rakendamiseks võetavate siseriiklike õigusnormide osas lai kaalutlusruum. Sama kehtib ka meetodi puhul, mille alusel liikmesriigid määravad kindlaks siseriiklikus pensioniskeemis omandatud ja liidu pensioniskeemis arvesse võetavate pensioniõiguste kogumaksumuse, kuna see meetod peab igal juhul olema vastu võetud vastavalt nende pensionisüsteemi põhimõtetele ja eeskirjadele. Kui pensioniõiguste kogumaksumuse arvutamine lähtub loogiliselt liikmesriigis kehtiva pensionisüsteemi olemusest, põhimõtetest ja eeskirjadest, siis selle arvutusmeetodi vastavust liidu õigusele ei saa kahtluse alla seada. Üksnes juhul, kui selle kapitali arutusmeetod kaldub ametniku kasuks või kahjuks arvestatavalt kõrvale siseriikliku pensioniskeemi olemusest, põhimõtetest ja eeskirjadest, võivad asjaomase liikmesriigi õigusnormid piirata töötajate vaba liikumist, mis on tagatud ELTL artikliga 45, või olla vastuolus ELL artikli 4 lõikes 3 ette nähtud kohustustega. Niisuguseks näitajaks ei saa olla pelgalt asjaolu, et kohaldatava arvutusmeetodi tulemusena moodustub ülekantav summa, mis ei küüni isegi pooleni ametniku ja tema varasema tööandja tehtud sissemaksetest siseriiklikku pensioniskeemi. Personalieeskirjade VIII lisa artikli 11 lõiget 2 ja ELL artikli 4 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus, kui varasema tegevusega omandatud pensioniõiguste arvutamiseks kasutatakse meetodit, mis viib niisuguse tulemuseni. (vt punktid 26, 31, 32, 36, 38–40 ja resolutsiooni punktid 1 ja 2)

Varasemalt siseriiklikus penisoniskeemis omandatud pensioniõiguste liidu pensioniskeemi ülekandmise taotluse raames tuleb siseriiklike ja liidu pensioniskeemide kooskõlastamise tagamiseks teha kaks järjestikust toimingut, millest teine hõlmab siseriiklikus süsteemis omandatud pensioniõiguste kogumaksumuse ümberarvestamist pensioniõiguslikuks staažiks, mida võetakse arvesse liidu pensioniskeemis. See ümberarvestamine viiakse läbi liidu institutsioonides vastavalt personalieeskirjade VIII lisa artikli 11 lõike 2 üldistele sätetele, mille määravad kindlaks need institutsioonid. Seda toimingut reguleerib liidu õigus. Esimene toiming seevastu kuulub üksnes selle siseriikliku ametiasutuse pädevusse, kes haldab pensioniskeemi, kuhu asjaomane isik enne liidu teenistusse asumist oma sissemakseid tegi, kuna sellega määratakse kindlaks siseriikliku pensioniskeemi alusel omandatud pensioniõiguste kogumaksumus, vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusnormidele. Pealegi nähtub ELTL artiklist 48 ja artikli 153 lõikest 4, et liidu õiguses tunnustatakse liikmesriikide õigust määrata kindlaks oma sotsiaalkindlustussüsteemi aluspõhimõtted. (vt punktid 28–30)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 37)

Pealegi ei saa ametnik, kes taotleb teise liikmesriigi pensioniskeemis omandatud pensioniõiguste ülekandmist liidu pensioniskeemi, tõhusalt tugineda teistest liikmesriikidest pärit liidu ametnike suhtes keelatud diskrimineerimisele, mis tuleneb sellest, et ülekantava kapitali arvutamisel kasutatakse erinevat meetodit. Nimelt niisugusel juhul tuleneks erinev kohtlemine liikmesriikide pädevusest kohandada oma pensioniskeeme ja nende sellekohasest kaalutlusõigusest. (vt punkt 39)