ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:T:2010 :495 1ÜLDKOHTU M ÄÄRUS (apellatsioonikoda)
2. detsember 2010
Kohtuasi T-73/10 P
Svetoslav Apostolov
versus
Euroopa Komisjon
Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Töölevõtmine — Konkurss — 
Kandida tuuri tagasilükkamine — Hagi esitamise tähtaeg — Hilinemine — Osaliselt ilmselgelt 
vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus
Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Ü henduste A valiku T eenistuse K ohtu (esimene ko da) 
15. detsembri 2009 . aasta m ääruse pe ale ko htuasjas F-8/09: Apostolov vs. ko misjon 
(EKL AT 2009 , lk I-A-1-509 j a II-A-1-2763 ), millega taotleti eelkõige selle m ääruse 
tühistamist.
Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta Svetoslav Apostolovi kohtukulud tema enda 
kanda n ing m õista temalt välja Euroopa K omisjoni kä esolevas ko htuastmes ka ntud 
kohtukulud.
Kokkuvõte
1. Apellatsioonkaebus — Väited — Faktiliste asjaolude e baõige h indamine — Vastuvõetamatus — 
Tõendite hindamise ko ntrollimine Üldkohtu poolt — Välistamine, v.a tõendite moo nutamise ko rral
(Euroopa Kohtu põhikiri, I lisa artikkel 11)
2. Menetlus — Hagi esitamise tähtaeg — Aegumine — Varasem ko htumäärus, millega võimaldati 
hagejale tasuta õigusabi — Mõju puudumine
(Avaliku Teenistuse Kohtu ko dukord, artikli 96 lõige 1)
1. Ainult esimese astme ko hus on p ädev ü helt poolt tuvastama fakte, välja arvatud juhul, kui tema 
järelduste aineline ebatäpsus on t ingitud talle esitatud ko htutoimiku d okumentidest, ja teiselt poolt 
neid fakte hindama. Seega ei ole Avaliku T eenistuse Kohtu poolt esimeses astmes faktide hindamine 
Üldkohtu kon trollile alluv õiguslik kü simus, välja arvatud juhul, kui on m oonutatud ko htule esimeses 
astmes esitatud tõendeid.
(vt punkt 24)
Viited:
Üldkohus: 8. september 2009 , kohtuasi T-404/06 P: ETF vs. Landgren (EKL 2009 , lk II-2841 , punktid 191 j a 192 j a 
seal viidatud ko htupraktika).
2 ECLI:EU:T:2010 :495KOKKUVÕTE–KOHTUASIT-73/10P
APOSTOLOVVS. KOMISJON
2. Õigusabitaotluse ja põhimenetluses lahendatava hagi vahel ei ole sellist seost, et õigusabitaotluse 
kohta tehtud määrus võiks ära m äärata hagi vastuvõetavuse, sest taotlusel ei ole sama ese ku i hagil ja 
selle võib esitada i segi enne hagi esitamist vastavalt Avaliku T eenistuse Kohtu ko dukorra ar tikli 96 
lõikele 1. Niisiis ei saa h ageja õigusabi võimaldavast kohtumäärusest järeldada , et tema põhimenetluses 
lahendatav hagi, mida t a ei ole isegi vee l esitanud, on v astuvõetav.
(vt punkt 26)
Viited:
Üldkohus: 16. mai 1994 , kohtuasi T-37/93: Stagakis vs. parlament (EKL AT 1994 , lk I-A-137 j a II-451, punkt 23).
Keywords

Summary



Keywords

Menetlus – Hagiavaldus – Vorminõuded – Tingimused, mis puudutavad allakirjutanut – Kolmanda isiku seisund poolte suhtes

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 19 esimene, kolmas ja neljas lõik ning artikli 21 esimene lõik; Üldkohtu kodukord, artikli 43 lõike 1 esimene lõik)

Summary

Euroopa Kohtu põhikorra artikli 19 esimesest, kolmandast ja neljandast lõigust ning artikli 21 esimest lõigust, nagu ka Üldkohtu kodukorra artikli 43 lõike 1 esimesest lõigust ning iseäranis mõiste „esindama” kasutamisest nimetatud artikli 19 kolmandas lõigus ilmneb, et Üldkohtule hagi esitamiseks ei ole selle artikli tähenduses „poolel” lubatud ise hagi esitada, vaid ta peab kasutama niisuguse kolmanda isiku teenuseid, kellel peab olema õigus esineda liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi kohtus. See nõue kasutada kolmanda isiku abi vastab advokaadi rolli käsitusele, mille kohaselt advokaati peetakse õigusemõistmise kaastöötajaks, kes peab täiesti sõltumatult ja õigusemõistmise kõrgematest huvidest lähtudes osutama õigusabi, mida klient vajab.

Neil asjaoludel ei tõenda hageja tehtud viide õigusnõustaja kutseala reguleerivatest kutse-eeskirjadest tulenevatele sõltumatuse kohustustele iseenesest, et hagejaga töösuhtes olevatel isikutel on õigus hagejat Üldkohtus esindada. Nimelt on advokaadi sõltumatuse mõiste määratletud mitte ainult positiivselt, st kutsedistsipliini nõuetele viidates, vaid ka negatiivselt, st töösuhte puudumise kaudu. Sellest järeldub, et kui asutuses toimib alluvussuhe, mille ainus ülesanne on hagejat abistada, siis see tähendab väiksemat sõltumatuse määra kui õigusnõustajal või advokaadil, kes tegutseb oma kliendi suhtes välises büroos.

(vt punktid 12, 14–18, 21, 25)
Keywords

Subject of the case

Resolutiivosa



Keywords

Menetlus – Füüsilise isiku või juriidilise isiku hagi teise füüsiliste või juriidiliste isikute vastu või hagi, milles vaidlustatakse liikmesriigi kohtu otsus või liikmesriigi tegevus – Liidu kohtu pädevuse puudumine (ELTL artiklid 256 ja 268 ja artikli 340 teine lõik; Euroopa Kohtu põhikirja artikkel 51 ja I lisa artikkel 1) (vt punktid 37–41)

2. Menetlus – Üldkohtu seisukohta taotlev tuvastushagi – Üldkohtu pädevuse puudumine (ELTL artikkel 256) (vt punktid 42 ja 43)

3. Lepinguväline vastutus – Tingimused – Õigusvastasus – Kahju – Põhjuslik seos – Ühe tingimuse puudumine – Kahju hüvitamise nõude tervikuna rahuldamata jätmine (ELTL artikli 340 teine lõik) (vt punktid 44 ja 45)

4. Lepinguväline vastutus – Tingimused – Põhjuslik seos – Mõiste – Hageja tegevus, mis põhjustas väidetava kahju – Väidetav rikkumine, mida ei saa omistada kostjast institutsioonile – Põhjusliku seose puudumine – Ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu hagi (ELTL artikli 340 teine lõik; Üldkohtu kodukorra artikkel 111) (vt punktid 52–58, 65 ja 66)

5. Menetlus – Hagi vastuvõetavuse tingimused – Väited, mille eesmärk on nõue, et Üldkohus tunnistaks kohtuotsuse täitmisele pööratavaks – Hagi, millel puudub ese – Vastuvõetamatus (ELTL artiklid 280 ja 299; Euroopa Kohtu põhikirja artikkel 60) (vt punktid 75 ja 76)

Subject of the case

Ese

Nõue hüvitada varaline kahju, mida hageja väidetavalt kandis seetõttu, et tal ei olnud võimalik täita talle kuulunud võlanõuet, ja mittevaraline kahju, mis tekkis hagejale tema vastu Belgias algatatud kriminaalmenetluse tõttu.

Resolutiivosa

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata seetõttu, et see esitati kohtule, kes ei ole selle lahendamiseks pädev, kuna hagi on suunatud AT, AU, AV ja AW vastu.

2. Mariyus Noko Ngele nõuded, millega ta taotleb seda, et Üldkohus otsustaks, et Ettevõtluse Arenduskeskus (EAK) ei asendanud Tööstuse Arengu Keskust (TEK) ning et EAK‑d ei ole Belgias õiguslikult olemas ja ta ei ole seal juriidiline isik, jäetakse rahuldamata seetõttu, et see esitati kohtule, kes ei ole selle lahendamiseks pädev.

3. Jätta vastuvõetamatuse tõttu rahuldamata Mariyus Noko Ngele nõue, millega ta taotleb seda, et Üldkohus nõuaks käesoleva otsuse täitmist.

4. Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata ilmselge õigusliku põhjendamatuse tõttu.

5. Mõista Mariyus Noko Ngelelt välja käesoleva menetlusega seotud kulud ja ajutiste meetmete kohaldamise menetlustega seotud kulud.
ÜLDKOHTU MÄÄRUS (apellatsioonikoda)

17. märts 2011

Kohtuasi T-44/10 P

Luigi Marcuccio

versus

Euroopa Komisjon

Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Ravikulude hüvitamine – Põhjendamiskohustus – Isikut kahjustav meede – Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus

Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 25. novembri 2009. aasta määruse peale kohtuasjas F-11/09: Marcuccio vs. komisjon, millega taotletakse selle kohtumääruse tühistamist.

Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta L. Marcuccio kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuastmes.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Huve kahjustav otsus – Põhjendamiskohustus – Ulatus

(Personalieeskirjad, artikkel 25)

2. Ametnikud – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Sellise taotluse rahuldamata jätmine, millega nõutakse ravikulude 100%-list hüvitamist ning mis esitati pärast raske haiguse olemasolu tunnistamisest keeldumist – Väljaarvamine

(Personalieeskirjad, artikkel 90)

1. Põhjendamiskohustuse eesmärk on esiteks anda huvitatud isikule piisavalt teavet, et tal oleks võimalik kindlaks teha, kas otsus on põhjendatud või on selles tehtud viga, mis võimaldab selle õiguspärasust vaidlustada, ning teiseks võimaldada kohtul kontrollida selle akti õiguspärasust. Vaidlusaluse otsuse õiguspärasuse hindamisel on asjakohane ka põhjendus, mis on esitatud kaebuse rahuldamata jätmise otsuses.

(vt punktid 32 ja 33)

Viited:

Euroopa Kohus, 26. november 1981, kohtuasi 195/80: Michel vs. parlament (EKL 1981, lk 2861, punkt 22); Üldkohus, 8. september 2009, kohtuasi T-404/06 P: ETF vs. Landgren (EKL 2009, lk II-2841, punkt 108); Üldkohus, 9. detsember 2009, kohtuasi T-377/08 P: komisjon vs. Birkhoff (punkt 64); Üldkohus, 21. juuni 2010, kohtuasi T-284/09 P: Meister vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (punkt 21).

2. Kui puuduvad uued asjaolud, siis ametniku sellise taotluse rahuldamata jätmine, millega nõutakse ravikulude 100%-list hüvitamist ning mille ta esitas pärast ametisse nimetava asutuse keeldumist tunnistada, et ametnikul on 100%-liseks hüvitamiseks õiguse andev raske haigus vastavalt personalieeskirjade artiklile 72, ei ole isikut kahjustav meede, kuna see ei muuda kuidagi asjaomase isiku õiguslikku olukorda.

(vt punkt 45)

Viited:

Üldkohus, 9. september 2008, kohtuasi T-143/08: Marcuccio vs. komisjon (punktid 39–41) ja kohtuasi T-144/08: Marcuccio vs. komisjon (punktid 32–34), mille jättis jõusse Euroopa Kohus, 9. detsember 2009, kohtuasi C-513/08 P: Marcuccio vs. komisjon (punkt 53) ja kohtuasi C-528/08 P: Marcuccio vs. komisjon (punkt 44).
Keywords

Summary



Keywords

Tühistamishagi – Tähtaeg – Tähtaja algus – Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) otsus määratleda akrüülamiid väga ohtliku ainena – Akt, mis avaldatakse ainult veebis – Üldkohtu kodukorra artikli 102 lõike 1 kohaldamatus

(ELTL artikli 263 kuues lõik; Üldkohtu kodukord, artikli 101 lõige 1 ja artikli 102 lõige 1; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1907/2006, artiklid 57 ja 59)

Summary

Kuigi ELTL artikli 263 kuuenda lõigu kohaselt tuleb selles artiklis ette nähtud hagid esitada kahe kuu jooksul vastavalt kas meetme avaldamisest või teatavakstegemisest hagejale või nende puudumisel kahe kuu jooksul pärast päeva, mil hageja sellest teada sai, ei ole selles sättes antud mingit teavet seal ette nähtud avaldamise viisi kohta ning sellega ei piirata avaldamist nimetatud sätte tähenduses teatavate avaldamise viisidega. Avaldamine nimetatud sätte tähenduses ei saa seega olla vaid avaldamine Euroopa Liidu Teatajas .

Tühistamishagi puhul Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) otsuse peale, mis puudutab akrüülamiidi määratlemist määruse nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), artiklis 57 nimetatud kriteeriumidele vastava väga ohtliku ainena ning millega akrüülamiid kantakse niisuguste määratletud ainete loetelusse, mis lõpptulemusena kantakse nimetatud määruse XIV lisasse kooskõlas selle määruse artikliga 59, ei hakka see kahekuuline tähtaeg kulgema alates ajast, mil on möödunud 14 päeva vaidlustatud otsuse avaldamise kuupäevast. Üldkohtu kodukorra artikli 102 lõige 1, milles on selline norm ette nähtud, on oma sõnastuse kohaselt kohaldatav vaid Euroopa Liidu Teatajas avaldatud aktidele ning seda ei saa nimetatud sõnastust laiendades kohaldada aktidele, mis avaldatakse muul viisil nagu kõnealune ECHA otsus, mille jaoks on määruses nr 1907/2006 ette nähtud vaid veebis avaldamine.

Seega, kuna niisuguse otsuse peale hagi esitamise tähtaega tuleb arvutada vastavalt nimetatud kodukorra artikli 101 lõikele 1, ning kuna seoses suurte vahemaadega antavat kümnepäevast tähtaega arvestades oli selles sättes ettenähtud hagi esitamise tähtaeg hagi esitamise hetkeks lõppenud, tuleb hagi kvalifitseerida hilinenult esitatuks ning jätta vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

(vt punktid 30, 32–34, 39 ja 40, 43)
Keywords

Summary



Keywords

Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Otsene puutumus – Kriteeriumid – Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) otsus boraatide identifitseerimise kohta väga ohtlike ainetena

(ELTL artikli 263 neljas lõik; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1907/2006, artikli 7 lõige 2, artikkel 3 ja artikli 31 lõike 9 punkt a, artikkel 33, artikli 34 punkt a ja artikkel 59 ning XIV lisa)

Summary

Hageja otsene puutumus kui sellise tühistamishagi vastuvõetavuse tingimus, mille on esitanud või juriidilise isik otsuse peale, mis ei ole talle adresseeritud, eeldab, et vaidlustatud meede avaldaks otseselt mõju isiku õiguslikule olukorrale, ning et see ei jätaks meedet rakendama kohustatud adressaadile mingit kaalutlusruumi – akti rakendamine on puhtautomaatne ja tuleneb vaid liidu õigusnormidest, ilma et kohaldataks muid vahenorme.

Sellega seoses tuleb tõdeda, et Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) otsus boraatide identifitseerimise kohta väga ohtlike ainetena selleks, et need lõpptulemusena kanda muudetud määruse nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) XIV lisasse, ei avalda boraatide importijast hageja õiguslikule olukorrale otsest mõju nimetatud määrusega ettenähtud kohustuste osas, kuna esiteks on tuvastatud, et boraatide identifitseerimine määruse nr 1907/2006 artiklis 59 kirjeldatud menetluse tulemusena väga ohtlike ainetena ei kujuta endast uut teavet, mis võib mõjutada riskijuhtimismeetmeid või puudutab ohtusid selle määruse artikli 31 lõike 9 punkti a tähenduses, nii et hageja ei ole kohustatud ohutuskaarti ajakohastama, ning teiseks, et määruse artikli 7 lõikest 2, artiklist 33, artikli 34 punktist a tulenevad teavitamiskohustused hagejat ei puuduta.

Ainuüksi sellest, et akt võib avaldada mõju hageja varalisele olukorrale, ei piisa, et võiks leida, et see puudutab teda otseselt. Õiguse pöörduda kohtusse ELTL artikli 263 neljanda lõigu alusel võib õigussubjektile, kes väidab, et akt mõjutab tema seisundit turul, anda üksnes eriliste asjaolude esinemine. Hageja, kes ainult väidab, et tema kliendid ei taha enam osta tooteid, mis on kantud loetellu kandidaatainetest, ei ole tõendanud niisuguste eriliste asjaolude esinemist.

(vt punktid 22, 24, 37, 39–41)
Keywords

Summary



Keywords

Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Otsene puutumus – Kriteeriumid – Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) otsus boraatide identifitseerimise kohta väga ohtlike ainetena

(ELTL artikli 263 neljas lõik; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1907/2006, artikli 7 lõige 2, artikkel 3 ja artikli 31 lõike 9 punkt a, artikkel 33, artikli 34 punkt a, artikkel 59 ja XIV lisa)

Summary

Hageja otsene puutumus kui sellise tühistamishagi vastuvõetavuse tingimus, mille on esitanud või juriidilise isik otsuse peale, mis ei ole talle adresseeritud, eeldab, et vaidlustatud meede avaldaks otseselt mõju isiku õiguslikule olukorrale, ning et see ei jätaks meedet rakendama kohustatud adressaadile mingit kaalutlusruumi – akti rakendamine on puhtautomaatne ja tuleneb vaid liidu õigusnormidest, ilma et kohaldataks muid vahenorme.

Sellega seoses tuleb tõdeda, et Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) otsus boraatide identifitseerimise kohta väga ohtlike ainetena selleks, et need lõpptulemusena kanda muudetud määruse nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) XIV lisasse, ei avalda boraatide importijast hageja õiguslikule olukorrale otsest mõju nimetatud määrusega ettenähtud kohustuste osas, kuna esiteks on tuvastatud, et boraatide identifitseerimine määruse nr 1907/2006 artiklis 59 kirjeldatud menetluse tulemusena väga ohtlike ainetena ei kujuta endast uut teavet, mis võib mõjutada riskijuhtimismeetmeid või puudutab ohtusid selle määruse artikli 31 lõike 9 punkti a tähenduses, nii et hageja ei ole kohustatud ohutuskaarti ajakohastama, ning teiseks, et määruse artikli 7 lõikest 2, artiklist 33, artikli 34 punktist a tulenevad teavitamiskohustused hagejat ei puuduta.

Ainuüksi sellest, et akt võib avaldada mõju hageja varalisele olukorrale, ei piisa, et võiks leida, et see puudutab teda otseselt. Õiguse pöörduda kohtusse ELTL artikli 263 neljanda lõigu alusel võib õigussubjektile, kes väidab, et akt mõjutab tema seisundit turul, anda üksnes eriliste asjaolude esinemine. Hageja, kes ainult väidab, et tema kliendid ei taha enam osta tooteid, mis on kantud loetellu kandidaatainetest, ei ole tõendanud niisuguste eriliste asjaolude esinemist.

(vt punktid 22, 38, 44–46)
Keywords

Subject of the case

Resolutiivosa



Keywords

Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Tõsine ja korvamatu kahju – Tõendamiskoormis – Varaline kahju – Olukord, mis võib hagejaks oleva äriühingu olemasolu kahjustada (ELTL artiklid 278 ja 279; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 15 ja 17)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Pangagarantii esitamise kohustuse, mis on konkurentsieeskirjade eest määratud trahvi kohese sissenõudmata jätmise tingimus, kohaldamise peatamine – Kohaldamise tingimused – Erakorralised asjaolud – Tõendamiskoormis (ELTL artikkel 278; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 22–24)

3. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Pangagarantii esitamise kohustuse, mis on trahvi kohese sissenõudmata jätmise tingimus, kohaldamise peatamine – Kohaldamise tingimused – Erakorralised asjaolud – Tõendamiskoormis – Pankade keeldumine väljastada sellist garantiid – Sellise tõendi vastuvõetavus, et nimetatud finantsinstrumendi saamine on objektiivselt võimatu – Kohustus esitada konkreetseid ja täpseid asjaolusid, mida kinnitavad üksikasjalikud ja kinnitatud dokumentaalsed tõendid (ELTL artikkel 278; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 26–28)

4. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Pangagarantii esitamise kohustuse, mis on konkurentsieeskirjade eest määratud trahvi kohese sissenõudmata jätmise tingimus, kohaldamise peatamine – Kohaldamise tingimused – Erakorralised asjaolud – Kontserni, kuhu ettevõtja kuulub, ja selle aktsionäride olukorra arvesse võtmine – Tõendamiskoormis (ELTL artikkel 278; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 31, 32, 34 ja 35)

5. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Hageja hoolsuse puudumise arvesse võtmine (ELTL artiklid 278 ja 279; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punkt 43)

Subject of the case

Ese

Nõue peatada komisjoni 30. juuni 2010. aasta otsuse K (2010) 4387 (lõplik) ELTL artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluse kohta (juhtum COMP/38.344 – Pingestusteras) kohaldamine, eeskätt osas, milles nimetatud otsuse artiklis 2 määratud trahvi kohese sissenõudmata jätmise tingimuseks on kehtestatud kohustus esitada pangagarantii.

Resolutiivosa

Resolutsioon

1. Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

2. Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.
Üldkohtu (kaheksas koda) 6. märtsi 2012. aasta määrus – Northern Ireland Department of Agriculture and Rural Development vs. komisjon

(kohtuasi T-453/10)

„Tühistamishagi — EAGGF, EAGF ja EAFRD — Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi tehtud kulutused — Euroopa Liidu rahastamisest välja jäetud kulutused — Piirkondlik ametiasutus — Otsese puutumuse puudumine — Vastuvõetamatus”

Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid — Otsene puutumus — Kriteeriumid — Komisjoni otsus, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud EAGGF, EAGF ja EAFRD raames — Nimetatud finantstoetuse saanud ja saadud rahalisi vahendeid haldava piirkondliku üksuse esitatud hagi — Otsese puutumuse puudumine — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punktid 39, 42–57, 65)

Ese

Hagi, milles palutakse osaliselt tühistada komisjoni 15. juuli 2010. aasta otsus 2010/399/EL, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (ELT L 184, lk 6).

Resolutsioon

1. Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

2. Mõista kohtukulud välja Northern Ireland Department of Agriculture and Rural Developmentilt.

Üldkohtu (kaheksas koda) 6. märtsi 2012. aasta määrus – Northern Ireland Department of Agriculture and Rural Development vs. komisjon

(kohtuasi T-453/10)

„Tühistamishagi — EAGGF, EAGF ja EAFRD — Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi tehtud kulutused — Euroopa Liidu rahastamisest välja jäetud kulutused — Piirkondlik ametiasutus — Otsese puutumuse puudumine — Vastuvõetamatus”

Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid — Otsene puutumus — Kriteeriumid — Komisjoni otsus, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud EAGGF, EAGF ja EAFRD raames — Nimetatud finantstoetuse saanud ja saadud rahalisi vahendeid haldava piirkondliku üksuse esitatud hagi — Otsese puutumuse puudumine — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punktid 39, 42–57, 65)

Ese

Hagi, milles palutakse osaliselt tühistada komisjoni 15. juuli 2010. aasta otsus 2010/399/EL, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (ELT L 184, lk 6).

Resolutsioon

1. Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
Esemeta on tühistamishagi komisjoni sellise otsuse peale, millega jäeti rahuldamata hageja taotlus, et jäetaks tegemata tollimaksu järelarvestuskanne ja vähendataks tollivõlga, mis tal tekkis siseriikliku tolliasutuse järelarvestuskande otsuste alusel, kuna pärast siseriikliku kohtu jõustunud kohtuotsusega järelarvestuskande otsuste tühistamist ei ole kõnealust tollimaksu enam võimalik hagejalt sisse nõuda ja seega ei saa vaidlustatud otsuse tühistamine hagejale mingit kasu tuua.

Seda järeldust ei kummuta asjaolu, et komisjoni otsus võib mõjutada teiste importijate olukorda. Nimelt peab põhjendatud huvi olema isiklik ja ükski hageja ei saa esitada tühistamishagi kolmandate isikute avalike huvide või seaduslikkuse kaitseks. Kõnealune isiklik huvi peab olema piisavalt otsene. Neil põhjustel ei piisa otsustamiseks, et hagi ese ei ole ära langenud, üksnes asjaolust, et hageja suhtes kolmandatel isikutel säilib huvi vaidlustatud otsuse tühistamise vastu.

(vt punktid 19, 34, 38, 40, 57)