ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :98 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(esimene ko da)
14. september 2010
Kohtuasi F-52/09
Delfina Da Silva Pinto Branco
versus
Euroopa Liidu Kohus
Avalik teenistus — Ametnikud — Töölevõtmine — Katseajal olev ametnik — Teenistusest vabastamine 
katseaja lõpus — Kaitseõigused — Võimete hindamine — Kohtulik kon troll
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega D. Da Silva Pinto Branco 
palub esimese võimalusena tühistada E uroopa Kohtu 24. oktoobri 2008 . aasta otsuse, 
millega ta vabastati katseaja lõpus teenistusest, ning m õista institutsioonilt välja hüvitis 
talle teenistusest vabastamisega tekitatud mittevaralise kahju ee st.
Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Mõista ko htukulud välja hagejalt.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Hagi — Isikut kahjustav meede — Mõiste — Ettevalmistav akt — Ametniku katseaja 
jooksul võetud meetmed — Välistamine
(Personalieeskirjad, artiklid 34, 90 j a 91)
2. Ametnikud — Töölevõtmine — Katseaeg — Teenistusest vabastamine k atseaja lõpus — 
Katseajal oleva ametniku ning hindaja ärakuulamise taotlus — Keeldumine — Kaitseõiguste järgimise 
põhimõtte, hoolitsemiskohustuse ning abistamiskohustuse eiramine — Puudumine
(Personalieeskirjad, artikkel 24 ja artikli 34 lõige 3)
3. Ametnikud — Töölevõtmine — Katseaeg — Tulemuste hindamine — Katseajal oleva ametniku 
võimete hindamine — Kohtulik kontroll — Piirid
(Personalieeskirjad, artikkel 34)
1. Isikut ka hjustavad mee tmed on ai nult sellised aktid v õi mee tmed, millel on s iduvad õ iguslikud 
tagajärjed, mis mõjutavad o tseselt ja vahetult hageja huve, tuues kaa sa selge muutuse tema õiguslikus 
seisundis. Toimingute või mee tmete pe ale, m is tehakse m itmeastmelise, ee lkõige asutusesisese 
menetluse käi gus, võib põhimõtteliselt hagi esitada v aid s iis, kui need ku jutavad e ndast mee tmeid, mis 
väljendavad institutsiooni lõplikku s eisukohta kõn ealuses me netluses, seevastu vahemee tmete pe ale, 
millega valmistatakse ette lõppotsust, ei saa h agi esitada.
2 ECLI:EU:F:2010 :98KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-52/09
DA SILVAPINTO BRANCOVS.EUROOPAKOHUS
(vt punktid 32–34)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 24. juuni 1993 , kohtuasi T-69/92: Seghers vs. nõ ukogu (EKL 1993 , lk II-651, punkt 28); 
17. detsember 2003 , kohtuasi T-324/02: Mc Auley vs. nõ ukogu (EKL AT 2003 , lk I-A-337 j a II-1657 , punkt 28); 
11. aprill 2006 , kohtuasi T-394/03: Angeletti vs. komisjon ( EKL AT 2006 , lk I-A-2-95 ja II-A-2-441, punkt 36); 
17. mai 2006 , kohtuasi T-95/04: Lavagnoli vs. komisjon (EKL AT 2006 , lk I-A-2-121 j a II-A-2-569, punkt 33).
Avaliku T eenistuse Kohus: 24. mai 2007 , liidetud ko htuasjad F-27/06 ja F-75/06: Lofaro vs. komisjon (EKL AT 2007 , 
lk I-A-1-155 j a II-A-1-835, punkt 58).
2. Katseajal oleva ametniku t eenistusest vabastamise vallas ei ole kai tseõiguste järgimise põhimõtte, 
võistlevuse põhimõtte, hoolitsemiskohustuse või personalieeskirjade artikli 24 e iramisega tegemist siis, 
kui ametisse nimetav asutus ei rahulda ka tseajal oleva ametniku ja hindaja ära kuulamise taotlust.
Personalieeskirjade ar tikli 34 l õikega 3 ra kendatud kai tseõiguste järgimise põhimõte ei tähenda, et 
ametisse nimetaval asutusel on ü ldine ko hustus kuu lata ära ka tseajal olev a metnik enne teenistusest 
vabastamise otsuse tegemist, ning seda isegi siis, kui hindamiskomitee on s elleks soovi avaldanud.
Hoolitsemiskohustus, m is v äljendab pe rsonalieeskirjadega ke htestatud v astastikuste õ iguste ja 
kohustuste tasakaalu ametiasutuse ja avalike t eenistujate vahel, tähendab, et ku i ametiasutus teeb 
otsuse ametniku o lukorra ko hta, võtab ta arvesse kõ iki asjaolusid, mis tema otsust võivad m õjutada, 
ning seda tehes ei arvesta ta mitte ainult teenistuse huve, vaid ka a sjaomase teenistuja huve. See on 
nii, ku i ad ministratsioonil on o lemas ka tseaja ar uanne ning asjaomase isiku m ärkused n ende 
aruannete ko hta ehk teisisõnu asjaolud, mis esiteks puudutavad teenistuse huve n ing teiseks asjaomase 
katseajal oleva ametniku h uve.
Personalieeskirjade artikli 24 ko haselt administratsioonil lasuv abistamiskohustus näeb ette ametniku 
kaitsmise ko lmandate isikute tegevuse suhtes, mitte institutsiooni enda a ktide vastu, mille kon troll on 
hõlmatud teiste personalieeskirjade sätetega.
(vt punktid 50–53)
Viited:
Euroopa Kohus: 12. juuli 1973 , liidetud ko htuasjad 10/72 ja 47/72: di Pillo vs. komisjon (EKL 1973 , lk 763, punkt 16); 
4. veebruar 1987 , kohtuasi 417/85: Maurissen vs. kon trollikoda (EKL 1987 , lk 551, punkt 12).
Esimese Astme K ohus: 5. märts 1997 , kohtuasi T-96/95: Rozand-Lambiotte vs. komisjon ( EKL AT 1997 , lk I-A-35 
ja II-97, punkt 120).
3. Katseaja eesmärk on a nda ad ministratsioonile võimalus teha kon kreetne otsus selle ko hta, millised 
on ka tseajal oleva ametniku v õimed kindlaksmääratud ametis, kuidas ta täidab oma ülesandeid n ing 
milline on t ema tulemuslikkus teenistuses. Katseaja lõpus pe ab ad ministratsioon o lema võimeline – 
ilma, et töölevõtmisel antud hinnangud teda s eoksid – t egema otsuse selle ko hta, kas ka tseajal olev 
ametnik väärib alaliselt ametisse nimetamist sellele ametikohale, kuhu ta pürgib. See o tsus hõlmab 
igakülgset hinnangut katseajal oleva ametniku o madustele ja käi tumisele, võttes arvesse nii positiivseid 
kui ka n egatiivseid aspekte, mis ilmnesid ka tseaja jooksul.
ECLI:EU:F:2010 :98 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-52/09
DA SILVAPINTO BRANCOVS.EUROOPAKOHUS
Administratsioonil on ka tseajal oleva ametniku v õimete ja soorituste teenistuse huvides hindamisel 
ulatuslik o tsustusruum. Seega e i saa A valiku T eenistuse K ohus a sendada o ma h innangut 
institutsioonide hinnanguga osas, mis puudutab ka tseaja tulemust ja avalikku t eenistusse alaliselt 
ametisse nimetatava ka ndidaadi v õimeid, vaid t ema kon troll piirdub sellega, kas ei ole tehtud ilmset 
hindamisviga või võimu ku ritarvitatud.
(vt punktid 59 ja 61)
Viited:
Esimese Astme K ohus: eespool viidatud ko htuotsus Rozand-Lambiotte vs. komisjon (punkt 112).
Euroopa Kohus: 17. november 1983 , kohtuasi 290/82: Tréfois vs. Euroopa Kohus (EKL 1983 , lk 3751 , punkt 24).