Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Tähised, mis võivad moodustada kaubamärgi – Kaubamärgi ja eelkõige värvilise kaubamärgi graafiline kujutis – Täidetavad tingimused

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 4; komisjoni määrus nr 2868/95, artikli 1 eeskirja 3 lõige 2)

2. Ühenduse kaubamärk – Registreerimiskord – Kaubamärgitaotluse tagasivõtmine, piiramine ja muutmine – Sõnaselge ja tingimusteta väljendamise nõue – Teise võimalusena esitatud piiramise taotlus – Arvesse võtmata jätmine

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 44 lõige 1)

3. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime – Otstest kokku keeratud kompvekipaberi kujuline kujutismärk

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

4. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime – Siseturu Ühtlustamise Ameti hinnang – Taotletav kaubamärk laiatarbekaupade jaoks – Viide tavalisele toimimisviisile asjaomases kaubandusvaldkonnas – Vastuvõetavus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

5. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime – Pakendikujuline kujutismärk – Eristusvõime – Hindamise kriteeriumid – Kuju tootmiskulud – Välistamine

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

6. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Eristusvõimeta, kirjeldavad või tavalised kaubamärgid – Erand – Kasutamise käigus omandatud eristusvõime – Hindamise kriteeriumid

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõige 3)

7. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Eristusvõime puudumine – Erand – Kasutamise käigus omandatud eristusvõime – Ulatus – Kaubamärgi eristusvõime puudumine kõikjal ühenduses – Kasutamise käigus omandatud eristusvõime kõikjal ühenduses

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõige 3)

8. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Eristusvõime puudumine – Erand – Kasutamise käigus omandatud eristusvõime – Siseturu Ühtlustamise Ameti hinnang – Kaubamärgi taotleja esitatud asjaolud

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõige 3 ja artikli 74 lõige 1)

Summary

1. Ühenduse kaubamärgi graafiline kujutis määruse nr 40/94 artikli 4 ja määruse nr 2868/95 eeskirja 3 lõike 1 tähenduses peab võimaldama esitada kaubamärki eelkõige kujundite, joonte või kirjamärkide kaudu niimoodi, et seda saaks täpselt määratleda. Graafiline kujutis peab oma eesmärgi täitmiseks selge, täpne, iseenesest täielik, kergesti märgatav, arusaadav, püsiv ja objektiivne.

Nii ei vasta lihtne värvinäidis iseenesest nimetatud tingimustele, sest see võib aja jooksul muutuda. Seevastu võib värvinäidise ja selle sõnalise kirjelduse kombinatsioon vastata graafilisele kujutisele esitatavatele tingimustele, kui see on selge, täpne, iseenesest täielik, kergesti märgatav, arusaadav ja objektiivne. Kui nimetatud kombinatsioon ei vasta graafilisele kujutisele esitatavatele tingimustele eelkõige täpsuse või püsivuse osas, võib selle puuduse vajadusel parandada selliselt, et lisatakse värvi kirjeldus vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud määratluskoodile.

(vt punktid 25 ja 26)

2. Kuigi määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 44 lõike 1 alusel võib taotluse esitaja tõesti ühenduse kaubamärgi taotluse igal ajal tagasi võtta või piirata selles loetletud kaupade või teenuste loetelu ning seega on kaupade või teenuste loetelu piiramise pädevus antud ainult ühenduse kaubamärgi taotlejale, kes võib igal ajal esitada Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) vastavasisulise taotluse, peab täielik või osaline ühenduse kaubamärgi taotluse tagasivõtmine olema selgesõnaline ja tingimusteta.

Seetõttu ei saa arvesse võtta registreerimistaotluse tagasilükkamisele vastukäiguks esitatavat hageja taotlust üksnes teise võimalusena piirata kaupade loetelu ainult ühe osaga taotlusega hõlmatud kaupadest, st üksnes juhul, kui apellatsioonikoda kavatseb selle taotluse kõigi selles märgitud kaupade osas rahuldamata jätta.

(vt punktid 33 ja 34)

3. Kompvekkide pakendamiseks kasutatavast, otstest kokku keeratud paberi kujulisest kuldset värvi pakendist koosneval kaubamärgil, mida taotletakse Nizza kokkuleppe klassi 30 kuuluvate „kompvekkide” jaoks, puudub asjaomaste kaupade suhtes eristusvõime määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses osas, milles otstest kokku keeratud kompvekipaberi kujuline pakend ei erine oluliselt kõnealuste kaupade puhul kaubanduses tavaliselt kasutatavatest pakenditest ning meenub niisiis loomulikult nimetatud kaupade tüüpilise pakendina ega jää asjaomasele avalikkusele kaubandusliku päritolu tähisena meelde.

(vt punktid 57, 62)

4. Laiatarbekaupade jaoks taotletava ühenduse kaubamärgi määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b tähenduses eriomase eristusvõime puudumise hindamisel võib Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) konkreetseid näiteid esitamata viidata tavalisele toimimisviisile asjaomaste kaupadega seotud kaubandusvaldkonnas. Ühtlustamisamet võib võtta oma analüüsi aluseks laiatarbekaupade, mida tõenäolised teavad kõik inimesed ja eelkõige nende kaupade tarbijad, turustamise põhjal tekkinud üldise kogemuse.

(vt punkt 58)

5. Pakendikujulise ühenduse kujutismärgi määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkti b kohase eristusvõime hindamise asjakohaste kriteeriumite hulka ei kuulu asjaomase kuju tootmiskulud. Kuju, millel sama moodi nagu käesoleval juhul puudub eristusvõime, ei saa kõnealust eristusvõimet omandada selle tootmiskulude tõttu.

(vt punkt 59)

6. Määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 3 tähenduses kasutamise käigus eristusvõime omandamise tingimuseks on vähemalt see, et oluline osa asjaomasest avalikkusest eristab tänu kaubamärgile asjaomaseid kaupu või teenuseid kindlalt ettevõtjalt pärinevatena. Siiski ei või kasutamise käigus omandatud eristusvõimet tõendavad asjaolud põhineda üldisel või abstraktsel teabel, nagu näiteks teatavad protsentuaalsed näitajad.

Teiseks tuleb kaubamärgi registreerimiseks määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 3 alusel tõendada, et see kaubamärk on kasutamise käigus muutunud eristatavaks selles Euroopa Liidu osas, kus puudus eristusvõime sama määruse artikli 7 lõike 1 punktide b–d tähenduses.

Kolmandaks tuleb käesoleval juhul kasutamise käigus omandatud eristusvõime hindamisel arvestada selliste asjaoludega nagu kaubamärgi turuosa, kaubamärgi kasutamise intensiivsus, geograafiline ulatus ja kestus, ettevõtja kaubamärgi edendamiseks tehtud investeeringute maht, suhteline osa sihtrühmast, kes kaubamärgi põhjal eristab kaupa ühelt kindlalt ettevõtjalt pärinevana, kaubandus- ja tööstuskodade ning teiste erialaliitude seisukoht.

Neljandaks tuleb kaubamärgi eristusvõimet, sh kasutamise käigus omandatud eristusvõimet, hinnata lähtuvalt kaupadest, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse ning võtta arvesse seda, kuidas asjaomaste kaupade keskmine tarbija, kes on piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelik ja arukas, eeldatavalt kaubamärki tajub.

(vt punktid 77–80)

7. Selleks, et kaubamärki, mille puhul esineb määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punktis b ettenähtud absoluutne keeldumispõhjus kõikjal ühenduses, saaks registreerida sama määruse artikli 7 lõike 3 alusel, peab see olema kasutamise käigus omandanud eristusvõime samuti kõikjal ühenduses.

(vt punkt 86)

8. Määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 3 tähenduses kasutamise käigus omandatud eristusvõime hindamisel on Siseturu Ühtlustamise Ametil (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohustus kontrollida asjaolusid, millest tulenevalt võib taotletaval kaubamärgil olla selline eristusvõime, üksnes siis, kui taotleja kaebuses sellele viitab.

Kuna määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 3 osas puudub reegel, mille kohaselt – vastupidiselt sama määruse suhtelisi keeldumispõhjuseid käsitleva artikli 74 lõike 1 lõpuosas sätestatule – peab ühtlustamisameti (st kontrollija või vajaduse korral apellatsioonikoja) läbiviidav kontroll piirduma menetluspoolte viidatud asjaoludega, ei ole ühtlustamisametil, juhul kui kaubamärgi taotleja ei viita kaubamärgi kasutamise käigus omandatud eristusvõimele, sisuliselt võimalik võtta arvesse asjaolu, et taotletav kaubamärk on sellise eristusvõime omandanud.

(vt punkt 96)