Lisaks, kuigi läbirääkimistega hankemenetlust saab algatada vaid konkreetsetes olukordades, mis on ette nähtud määruse nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, artikli 127 lõike 1 punktis a, nt kui lõppenud avatud hankemenetluses esitatakse õigusvastaseid või vastuvõetamatuid pakkumusi, on selle puhul siiski tegemist autonoomse menetlusega, mis erineb kõigist teistest hankemenetlustest ja eeskätt avatud hankemenetlusest määruse nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 91 tähenduses.

Akte või otsuseid, mille peale saab esitada tühistamishagi ELTL artikli 263 tähenduses, kujutavad endast ainult need meetmed, millel on sellised siduvad õiguslikud tagajärjed, mis mõjutavad hageja huve, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus olukorras. Üldreeglina ei saa institutsiooni otsus hankemenetluse korraldamise kohta kedagi kahjustada, kuna see annab vaid huvitatud isikutele võimaluse osaleda menetluses ja esitada oma pakkumus. Seega juhul, kui hagejad osalesid läbirääkimistega hankemenetluses, ei saanud selle menetluse alustamise otsus neid kahjustada.

ELTL artikli 263 kuuenda lõigu sõnastusest tuleneb, et akti teatavakstegemise kuupäeva kui hagi esitamise tähtaja alguse kriteerium on üksnes teisejärguline tegur võrreldes akti avaldamise või teatavakstegemise kriteeriumiga.

Siiski ei taga e‑kirja saatmine tingimata, et adressaat selle tegelikult kätte saab. E‑kiri ei pruugi temani jõuda tehnilistel põhjustel. Lisaks, isegi kui e‑kiri tegelikult adressaadini jõuab, on võimalik, et seda ei saada kätte samal päeval kui see saadeti.

Otsusest on ELTL artikli 263 kuuenda lõigu tähenduses nõuetekohaselt teatatud, kui see on adressaadile teatavaks tehtud ja viimasel on võimalus selle sisuga tutvuda, mis võimaldab nõuetekohast teatavakstegemist e‑kirja teel. Sama põhjendust võib kohaldada ka institutsiooni teatise suhtes, mis on saadetud e‑kirjaga ja tähitud kirjaga.

Hankemenetluses pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisena ei saa käsitada asjaolu, et hankija tunnistab läbirääkimistega hankemenetluses edukaks pakkumuse, mille hind on veidi kõrgem võrreldes edutu pakkuja poolt varem avatud hankemenetluses esitatud pakkumusega. Nimelt, esiteks, isegi kui hankija võib läbirääkimistega hankemenetluse algatada vaid konkreetsetel juhtudel – nt kui lõppenud avatud hankemenetluses on esitatud õigusvastaseid või vastuvõetamatuid pakkumusi –, mis on ette nähtud määruse nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, artikli 127 lõike 1 punktis a, on selle puhul siiski tegemist autonoomse menetlusega, mis erineb kõigist teistest hankemenetlustest ja eeskätt avatud hankemenetlusest. Selles osas ei ole võimalik võrrelda edutu pakkuja poolt avatud hankemenetluses esitatud hinnapakkumist eduka pakkuja hinnapakkumisega läbirääkimistega hankemenetluses, kuna tegemist on erinevate menetlustega.

Teiseks, kui edutu pakkuja olukorda avatud hankemenetluses võiks pidada võrreldavaks eduka pakkuja olukorraga läbirääkimistega hankemenetluses, mida see ei ole, siis majanduslikult soodsaima pakkumuse alusel hankelepingu sõlmimisel on hind vaid üks neljast pakkumuste hindamise kriteeriumist. Järelikult on hankijal vabadus sõlmida hankeleping pakkujaga, kes pakub kõrgemat hinda, kuid kelle pakkumus on kõrgeima kvaliteediga, võttes arvesse teisi ette nähtud pakkumuste hindamise kriteeriume.

(vt punktid 67, 69 ja 72)