Kohtuasi T‑286/15

KF

versus

Euroopa Liidu Satelliidikeskus (Satcen)

Tühistamishagi ja kahju hüvitamise nõue – Satceni personal – Lepingulised töötajad – Liidu kohtute pädevus – Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – ELL artikkel 24 – ELTL artiklid 263, 268, 270 ja 275 – Põhiõiguste harta artikkel 47 – Võrdne kohtlemine – Otsused 2014/401/ÜVJP ja 2009/747/ÜVJP – Satceni apellatsiooninõukogu – Õigusvastasuse vastuväide – Abitaotlus – Haldusjuurdluse kord – Töösuhte peatamine – Distsiplinaarmenetlus – Ametist tagandamine – Hea halduse põhimõte – Erapooletuse nõue– Õigus olla ära kuulatud – Toimikuga tutvumise võimalus – Lepinguväline vastutus – Enneaegne kahjunõue – Mittevaraline kahju

Kokkuvõte – Üldkohtu (üheksas koda laiendatud koosseisus) 25. oktoobri 2018. aasta otsus

Liidu kohus on pädev langetama otsuse Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (Satcen) ja endise lepingulise töötaja vahelises vaidluses, milles viimane on esitanud nõude tühistada mitu tema suhtes tehtud otsust, sh töösuhte peatamise otsus, distsiplinaarmenetluse alustamise otsus ja ametist tagandamise otsus, ning kahju hüvitamise nõude. See pädevus tuleneb vastavalt vaidlustatud otsuste õiguspärasuse kontrolli osas ELTL artiklist 263 ja liidu lepinguvälise vastutuse rakendamise nõude osas ELTL artiklist 268 koostoimes ELTL artikli 340 teise lõiguga, võttes arvesse ELL artikli 19 lõiget 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47. Ajaolu, et vaidlustatud otsused kuuluvad ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas tegutseva asutuse toimimise raamistikku, ei tähenda üksi, et liidu kohtud ei oleks pädevad kohtuasja lahendama. ELL artikli 24 lõike 1 teise lõigu viimase lause ja ELTL artikli 275 esimese lõiguga on selles osas kehtestatud erand ELL artikliga 19 Euroopa Liidu Kohtule antud üldisest pädevusest tagada õiguse järgimine aluslepingute tõlgendamisel ja kohaldamisel ning seega tuleb neid sätteid tõlgendada kitsalt. Kuigi harta artikliga 47 ei saa anda Euroopa Liidu Kohtule sellist pädevust, mida ei ole aluslepingutega ette nähtud, eeldab tõhusa kohtuliku kaitse põhimõte siiski seda, et liidu kohtute pädevuse välistamist ÜVJP valdkonnas tuleb tõlgendada kitsalt. Otsused töösuhte peatamise, distsiplinaarmenetluse alustamise ja ametist tagandamise kohta olid puhtalt personalihalduse aktid, mis nende põhistust, eesmärke ja vastuvõtmise konteksti arvestades ei olnud kantud eesmärgist panustada ÜVJP teostamisse, kujundamisse ega elluviimisse ELL artikli 24 lõike 2 mõttes ega konkreetsemalt eesmärgist täita Satcenil ÜVJP valdkonnas olevaid ülesandeid. Selles kontekstis on otsuses 2009/747, Satceni personalieeskirjade kohta, VII peatükis ja IX lisas ette nähtud distsiplinaarmenetlus, mis sarnaneb personalieeskirjade VI jaotises ja IX lisas ettenähtuga. Seega tuleb asuda seisukohale, et käesolev kohtuvaidlus sarnaneb muus kui ÜVJP valdkonnas tegutseva liidu institutsiooni, organi või asutuse ja tema ametniku või teenistuja vahelise vaidlusega, mille lahendamiseks võib pöörduda liidu kohtute poole vastavalt ELTL artiklile 270. Selles olukorras ei saa aga järeldada, et ÜVJP valdkonnas Euroopa Liidu Kohtu pädevust piirava erandi ulatus oleks nii suur, et see ulatuks välistama liidu kohtu pädevust teostada kontrolli vaidlusaluste liidu asutuse otsuste õiguspärasuse üle, kui liidu kohus on samas pädev teostama kontrolli sisult, eesmärkidelt, vastuvõtmise menetluselt ja seda ümbritsevalt kontekstilt identsete aktide üle, kui viimati nimetatud aktid puudutavad liidu institutsiooni, organit või asutust, mille ülesanded ei ole seotud ÜVJPga. Mis tahes muu tõlgendus jätaks ÜVJPga tegeleva liidu asutuse töötaja liidu ametnikele ja muudele teenistujatele mõeldud õiguskaitsesüsteemist välja, mis oleks vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega. (vt punktid 83–85, 91, 93, 95–97 ja 99)

ELTL artikli 263 viies lõik sätestab, et õigusaktides, millega luuakse liidu organeid ja asutusi, võib ette näha eritingimused ja erikorra seoses füüsiliste või juriidiliste isikute hagide esitamisega nende organite ja asutuste õigusaktide vastu, mille eesmärgiks on tekitada nende suhtes õiguslikke tagajärgi. Seoses otsusega 2009/747, Satceni personalieeskirjade kohta, ei saa seda sätet siiski tõlgendada nii, et see annab nõukogule nimetatud personalieeskirjade kohta tehtavas otsuses õiguse välistada liidu kohtute mis tahes kontroll Satceni direktori tehtud otsuste suhtes, mis on mõeldud tekitama õiguslikke tagajärgi keskuse sisemises toimimises, sellega, et ta annab apellatsiooninõukogule ainupädevuse lahendada Satceni ja tema töötajate vahelisi vaidlusi ilma edasikaebevõimaluseta, nagu on märgitud Satceni personalieeskirjade artikli 28 lõikes 6. Niisuguse tõlgenduse lubamine kahjustaks liidu kohtu pädevust tagada, et aluslepingute tõlgendamisel ja kohaldamisel austatakse õigust, nagu on nõutud ELL artikli 19 lõike 1 esimese lõigu teises lauses. ELTL artikli 263 viienda lõigu tähenduses „eritingimusi ja erikorda“ tuleb tõlgendada nii, et nendega on mõeldud, et liidu organ või asutus kehtestab puhtalt organi- või asutusesisesed tingimused ja eeskirjad, mis reguleerivad muu hulgas vaidemenetlust või kohtuväliselt vaidluste lahendamise menetlust vältimaks kohtuvaidlusi liidu kohtutes. Eelnevast järeldub, et Satceni personalieeskirjade artikli 28 lõige 6 on vastuolus aluslepingutega ja eelkõige ELL artikliga 19 ja ELTL artikliga 256 osas, milles artikli 28 lõikes 6 on ette nähtud, et apellatsiooninõukogul on ainupädevus teha siduvaid otsuseid, lahendades Satceni ja tema töötajate vahelisi vaidlusi, samas kui Üldkohus on esimese kohtuastmena pädev vastavasisulisi hagisid lahendama. (vt punktid 106, 107 ja 109)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 115)

ELTL artikkel 270 ei ole Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (Satcen) ja tema töötajate vaheliste kohtuvaidluste suhtes kohaldatav. Selle sätte kohaselt kuuluvad Euroopa Liidu Kohtu pädevusse liidu ning tema ametnike ja muude teenistujate vahelised vaidlused neis piirides ja neil tingimustel, mis on kindlaks määratud liidu ametnike personalieeskirjades või liidu muude teenistujate teenistustingimustes. Sellega seoses tuleneb personalieeskirjade artiklist 1 ja artikli 1a lõikest 2 koostoimes muude teenistujate teenistustingimuste artikli 3a lõike 1 punktiga b, et nende normid on liidu organi või asutuse töötajate suhtes kohaldatavad vaid siis, kui aktis, mille alusel vastav organ või asutus loodi, on niiviisi ette nähtud. Mis puudutab Satceni lepingulisi töötajaid, siis ei ole ei otsuses 2014/401 ega Satceni personalieeskirjas ette nähtud, et nende suhtes kuuluks kohaldamisele kas personalieeskirjad või muude teenistujate teenistustingimused. Eelnevast järeldub, et Satceni töötaja esitatud tühistamishagi kuulub ELTL artikli 263 kohaldamisalasse ja tema taotlus kohaldada liidu lepinguvälist vastutust kuulub ELTL artikli 268 kohaldamisalasse. (vt punktid 122 ja 123)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 125)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 141, 143)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 155–157)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 164–166)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 173)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 175)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 176)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 177)

Haldusjuurdlus, mida alustatakse väidete alusel, et Satceni töötaja on oma töökohustused täitmata jätnud, on kantud eesmärgist tuvastada, kas etteheidetud faktilised asjaolud on toimunud ja seega peab niisuguse juurdluse raames toimuma hoolas ja erapooletu kõikide kõne all oleva juhtumi seisukohast asjasse puutuvate täpsete ja asjakohaste asjaolude uurimine. Sellega seoses, juhul kui Satceni direktorile on esitatud kaebus, milles seatakse küsimuse alla ametniku või muu teenistuja üldine suhtumine, kvalifitseerides selle muu hulgas „ahistamiseks“, siis tuleb juurdluse läbiviijal paluda kaebuse esitajatel oma väiteid tõendada; samuti tuleb tal hinnata väidete üksikasjalikkust ja kokkulangevust, enne vajaduse korral nende õiguslikult kvalifitseerimist. Sellest tuleneb, et juhul, kui juurdluse läbiviija palub kaebajatel vastata „ahistamist käsitlevale küsimustikule“, milles on valikvastustega küsimused, mis vastavad sisuliselt kahele käitumiste üldkategooriale, mida võib käsitada „psühholoogilise ahistamisena“, on niisugune initsiatiiv kantud eesmärgist mitte uurida väidetavalt aset leidnud täpsete faktiliste asjaolude toimumist, vaid paluda, et küsimustiku adressaadid paneksid kirja neil tekkinud tundmused üldiselt ja abstraktselt, tuginedes käitumise kategooriatele, mida nad enda hinnangul olid täheldanud ametniku või muu teenistuja puhul, kelle kohta küsimustik käib. Vastab tõele, et Satcenil on laialdane kaalutlusruum, et otsustada juurdluse alustamise üle ja kindlaks määrata selle läbiviimise praktilised üksikasjad. Saates aga iga päev puudutatud ametniku või muu teenistujaga koos töötavatele inimestele valikvastustega küsimustiku, kus puudutatud isiku nimi on ära nimetatud, ei toimi Satcen ettevaatlikult ja hoolsalt viisil, mis on nõutud liidu asutuse ja tema töötaja vahelises vaidluses. (vt punktid 198–201)

Administratsioon on kaebuse alusel läbi viidavas haldusjuurdluses kohustatud tasakaalustama õigused, mis võivad olla vastandlikud, nimelt juurdluse all oleva isiku õiguse teostada kaitseõigusi ja kaebuse esitaja õiguse kaebuse korrektsele läbivaatamisele; kaebuse esitaja niisugune õigus väljendub administratsioonil lasuvas konfidentsiaalsuskohustuses, mille kohaselt administratsioon peab hoiduma toimingutest, mis võivad juurdluse tulemusi kahjustada. Õiguste niisugust tasakaalustamist ei ole aga toimunud, kui haldusjuurdluse tulemused olid juba käes, mis tähendab, et see, kui isikul, kelle kohta kaebus esitati, oleks võimaldatud tunnistustega tutvuda, ei oleks enam saanud haldusjuurdluse nõuetekohast toimimist mõjutada. (vt punktid 221 ja 222)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 225, 229 ja 230)

Euroopa Liidu Satelliidikeskuse (Satcen) töötaja töösuhte peatamine otsuse 2009/747, Satceni personalieeskirjade kohta, IX lisa artikli 18 alusel – otsus, mis võetakse vastu väidetavalt aset leidnud raske rikkumise korral, kujutab endast koormavat üksikmeedet, mis tuleb seega vastu võtta nii, et järgitakse kaitseõigusi ja eelkõige õigust olla ära kuulatud. Töösuhte peatamise otsuse võib seega teha alles pärast seda, kui töötajale on antud võimalus esitada oma seisukoht asjaolude kohta, milles teda süüdistatakse ja mille alusel pädev ametiasutus vastava otsuse teeb, välja arvatud juhul, kui teatud eripärased asjaolud on nõuetekohaselt tuvastatud. Selle kohta tuleneb esiteks Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõike 2 punktist b, et igaühel on õigus tutvuda teda puudutavate andmetega, võttes samal ajal arvesse konfidentsiaalsuse ning ameti- ja ärisaladusega seotud õigustatud huve. Sellest tuleneb, et Satceni töötajal peab olema võimalik tutvuda tema tööandja käes oleva teabega, mis võivad võimaldada tal mõista töösuhte peatamist õigustavate väidete sisu, et tal oleks võimalik tõendada muu hulgas, et kõnealuste toimingute eest ei vastutanud tema, et need ei ole piisavalt tõsised rikkumised, et õigustada töösuhte peatamise otsust või et nende toimumine ei ole piisavalt tõenäoline või et need on ilmselgelt alusetud, nii et vastava töötaja töösuhte peatamine oli õigusvastane. Teiseks on selleks, et harta artikli 41 lõike 2 punktis a ära nimetatud õigust ära olla ära kuulatud oleks järgitud, samuti tarvis, et etapis, kus puudutatud isikul palutakse esitada omapoolsed seisukohad, informeerib administratsioon puudutatud töötajat piisavalt täpselt tagajärgede kohta, mida kõnealune teave võib kaasa tuua. Puudutatud töötaja teavitamata jätmist asjakohastest asjaoludest ei saa õigustada haldusjuurdluse tõhususe kaitsmise vajadusega seoses sellele töötajale etteheidetavate asjaoludega, kuivõrd töösuhte peatamise otsuse tegemise ajaks oli juurdlus lõpetatud ja juurdluse raport edastatud Satceni direktorile. (vt punktid 235–237)

Kui liit tegutseb tööandjana, siis kohaldatakse talle kõrgendatud vastutust, mis seisneb liidu kohustuses hüvitada kogu kahju, mille liit tööandjana on oma õigusvastase tegevusega põhjustanud. Erinevalt mis tahes muust isikust on liidu ametnik või muu teenistuja seotud institutsiooni, organi või asutusega, millel tal on juriidiline töösuhe, mis seisneb vastastikuste õiguste ja kohustuste tasakaalus, olles põhiosas mõeldud säilitama usaldussuhet, mis peab valitsema administratsiooni ja tema ametnike ja muude teenistujate vahel, et tagada kodanikele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused täidavad nõuetekohaselt neile usaldatud üldistes huvides olevaid ülesandeid. Kuigi need põhimõtted kujundati välja ELTL artikli 270 ja personalieeskirjade artiklite 90 ja 91 alusel esitatud hagide kontekstis, tuleb seda mutatis mutandis kohaldada ka Euroopa Liidu Satelliidikeskuse ja tema töötajaskonna vaheliste kohtuvaidluste suhtes. (vt punktid 245 ja 246)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 250–254)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 256, 258, 259 ja 261)