Järelikult seoses hagiga, millega nõutakse komisjoni nende otsuste tühistamist, millega jäeti rahuldamata dokumentidega tutvumise ja isikuandmete edastamise taotlused, ja väidetavalt tekitatud kahju hüvitamist, on juhul, kui hageja õigusjärglasel on õigus menetlust jätkata, vaatamata hageja surmale säilinud tema põhjendatud huvi selleks, et tühistataks vaidlusalused otsused ja hüvitataks väidetavalt tekitatud kahju.

Hageja põhjendatud huvi peab säilima kuni kohtuotsuse kuulutamiseni, kuna vastasel juhul võib otsuse tegemise vajadus ära langeda, mis tähendab, et hagi tulemusel peab selle esitanud poolel olema võimalik saada mingit kasu. Akti adressaadi üldõigusjärglane võib jätkata akti adressaadi esitatud tühistamishagi eeskätt juhul, kui füüsiline isik on surnud. Samamoodi võib üldõigusjärglane jätkata surnud isikule väidetavalt tekitatud mittevaralise kahju hüvitamise nõuet, kui surnud isik on enne oma surma nõudnud selle nõude lahendamist tema kasuks, mistõttu nõue on pärimise päeval tema pärandi hulgas.

Sellega seoses olgu märgitud, et kuna taotletud dokumendid sisaldasid isikuandmeid, mis ei puudutanud üksnes taotlejat ja mis oleksid saanud avalikuks, kui need dokumendid oleks edastatud sellele isikule, ei saa asjaomasele institutsioonile ette heita, et olemasolevate huvide kaalumisel jättis ta peale kolmandate isikute huvi, et nende identiteet ei saa avalikuks, võrreldes andmetega tutvumise taotleja huviga, et nende isikute identiteet saaks avalikuks, ja keeldus taotlejale dokumentidega tutvuda võimaldamisest, tuginedes määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b ette nähtud erandile.

Kuna määruse nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) eesmärk on tagada kõikidele isikutele dokumentidega tutvumise võimaldamine, siis nende sätete alusel avalikustatud dokumendist saab avalik teave. Sellega seoses on tõsi, et nende isikuandmete avalikustamisest, mis puudutavad üksnes nendega tutvumist taotleva isiku isikuandmeid, ei saa keelduda põhjendusel, et avalikustamine kahjustaks eraelu ja isikupuutumatust, kusjuures see ei ole nii, kui andmetega tutvumise taotlus puudutab isikuandmeid, mis ei puuduta üksnes taotlejat.

Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikast Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 kohaldamise kohta selgub, et õigus isiku maine kaitsele on osa õigusest eraelu austamisele. Isiku maine on lahutamatu osa tema identiteedist ja moraalsest puutumatusest, mis on hõlmatud eraeluga.

Põhiõiguse eraelu puutumatusele kaitse eeldab eelkõige, et iga füüsiline isik saab veenduda, et tema isikuandmed on õiged ja neid töödeldakse seaduslikult. Vajaliku kontrolli teostamiseks peab sellel isikul olema õigus tutvuda teda puudutavate töödeldavate andmetega. Kõnealune õigus tutvuda andmetega on vajalik eelkõige selleks, et võimaldada andmesubjektil vajaduse korral nõuda, et töötlemise eest vastutav isik parandab, kustutab või sulgeb need, ja seega kasutada õigust nõuda, et talle antud hinnangud teatud aja pärast kustutatakse ehk hävitatakse.

Mis puudutab selles suhtes taotlust tutvuda dokumentidega, eesmärgiga taotleda vajadusel nende parandamist või kustutamist, siis kuna vaidlusalused andmed on nii taotlejat kui ka muid kolmandaid isikuid puudutavad isikuandmed, tuleb kaaluda erinevate isikute õigustatud huve, mis on omavahel vastuolus, selleks et teha kindlaks, kas on olemas ülekaalukas huvi, millega on põhjendatud taotlejale nende isikuandmetega tutvumise õigusest keeldumine. Juhul kui andmeid taotleti selleks, et mõista kolmandate isikute kaebuse põhjal asjaomase institutsiooni esitatud süüdistusi taotleja suhtes, siis see institutsioon ei saa täiendavalt viidata asjaolule, et taotleja suhtes kaebuse esitaja ei soovi kättemaksu hirmus, et taotleja saaks teada tema vaidlusalused isikuandmed.

(vt punktid 102, 106 ja 108)