ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Keskkond – Jäätmed – Määrus nr 259/93 jäätmesaadetiste kohta – Taaskasutamiseks mõeldud jäätmed – Kavandatava jäätmesaadetise ekslik kvalifitseerimine teataja poolt – Lähtekoha ametiasutuse pädevus saadetis omal algatusel ümber kvalifitseerida ja keelduda saatedokumendi edastamisest – Puudumine – Ametiasutuse kohustus informeerida teatajat oma vastuväidetest kvalifikatsioonile

(Nõukogu määrus nr 259/93, artikli 6 lõik 8 ja artikli 7 lõik 2)

Summary

Määrust nr 259/93 jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusse sisseveo ning ühendusest väljaveo korral, mida on muudetud otsustega 98/368 ja 1999/816, tuleb tõlgendada nii, et kui liikmesriik on kasutanud nimetatud määruse artikli 6 lõikes 8 ette nähtud spetsiaalset teatamismenetlust, mis võimaldab lähtekoha pädeval ametiasutusel teataja asemel sihtkoha pädevale ametiasutusele edastada taaskasutamiseks määratud jäätmesaadetise saatekirja ise, ei ole sel lähtekoha pädeval ametiasutusel õigust juhul, kui ta on asunud seisukohale, et peab esitama saadetisele vastuväite teataja poolt ekslikult kvalifitseeritud toimingute tõttu, saadetise lõppeesmärki ümber kvalifitseerida. Ta peab edastama dokumendi teistele pädevatele ametiasutustele ning vastuvõtjale ja sama määruse artikli 7 lõikes 2 ettenähtud tähtaja jooksul teavitama teatajat ja teisi pädevaid ametiasutusi kõigi asjakohaste vahenditega oma vastuväitest.

(vt punkt 35 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Põllumajandus – Ühtsed õigusaktid – Taimesortide kaitse – Määruse nr 2100/94 artikli 14 lõige 3 ja määruse nr 1768/95 artikkel 9 – Ühenduse sordikaitse õiguse omaniku võimalus nõuda teavet, kui on andmeid, et töötleja on töödelnud kaitstud sorti

(Nõukogu määrus nr 2100/94, artikli 14 lõiked 2 ja 3; komisjoni määrus n 1768/95, artikkel 9)

Summary

Määruse nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta artikli 14 lõike 3 kuuenda taande ja määruse nr 1768/95 määruse nr 2100/94 artikli 14 lõikes 3 osutatud põllumajandusliku erandi rakenduseeskirjade kohta artikli 9 sätted näevad koostoimes ette, et ühenduse sordikaitse õiguse omanik võib nõuda töötlejalt teavet, mille viimane sai oma tavaliste ülesannete läbiviimisel ilma lisakoormuse või -kuludeta, kui tal on andmed, et viimane on töödelnud või kavatseb töödelda selle istutamise eesmärgil niisugusest saagist saadud toodet, mille põllumajandustootjad on saanud omanikule kuuluva ja asjaomase kaitse all oleva sordi – muu kui hübriidsordi või sünteetilise sordi –, mis kuulub määruse nr 2100/94 artikli 14 lõikes 2 loetletud põllumajandustaimede liikide hulka, paljundamismaterjali istutamise teel.

Sellises olukorras on töötleja kohustatud esitama omanikule asjaomast teavet, mis ei puuduta üksnes põllumajandustootjaid, kelle kohta tal on andmeid, et töötleja on selliseid teenuseid osutanud või kavatseb osutada, vaid ka kõiki teisi põllumajandustootjaid, kelle jaoks ta on töödelnud või kavatseb töödelda saagist saadud toodet, mis on saadud asjaomase sordi paljundamismaterjali istutamise tulemusena, kui sellest sordist on töötlejale teatatud või talle on see teada.

(vt punktid 54, 66 ja resolutiivosa punktid 1 ja 2)
Keywords

Summary



Keywords

Põllumajandus – Ühine turukorraldus – Piim ja piimatooted – Piima lisamaks – Määrus nr 3950/92 – Liikmesriigi antav abi, mida ei ole määruses lubatud – Keeld – Mõju puudumine turu toimimisele – Mõju puudumine

(Nõukogu määrus nr 3950/92, artiklid 5 ja 8)

Summary

Kui ühendus on mingis sektoris kehtestanud ühise turukorralduse, tuleb ühise põllumajanduspoliitika raames tekkivad probleemid lahendada ühendusel. Seega on liikmesriigid kohustatud selles valdkonnas hoiduma ühepoolsete meetmete võtmisest, seda ka juhul, kui meede on ühenduse ühist põllumajanduspoliitikat toetav.

Piimatooteturu ühise korralduse raames on lubatav ainult selline riigiabi, mis on otsesõnu lubatud määruses nr 3950/92, millega piima- ja piimatootesektoris kehtestatakse lisamaks, eelkõige selle artiklites 5 ja 8. Järelikult tuleb pidada ühisturuga kokkusobimatuks liikmesriigi antavat abi, mis seisneb intressitoetuses laenule, mida võetakse teistelt tootjatelt piimakvootide ostmiseks, kui seda ei ole määruse nr 3950/92 artiklis 5 ega artiklis 8 otsesõnu lubatud. Selline abi on õigusvastane isegi siis, kui ta ei pruugi piima- ja piimatooteturu toimimist moonutada, sest õiguspärasus ei sõltu abi võimalikust mõjust kõnealuse turu toimimisele.

(vt punktid 19, 20, 22, 31)
Keywords

Summary



Keywords

1. Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Teenuste osutamise vabadus – Krediidiasutused – Hoiuste tagamise skeem – Siseriiklik norm, mille kohaselt piirduvad siseriikliku järelevalveasutuse ülesanded üldiste huvidega ja on välistatud ebapiisava järelevalve tõttu tekkinud kahju hüvitamine – Vastavus direktiivile 94/19 – Tingimus – Hoiustajatele hüvitise maksmine direktiiviga ettenähtud tingimustel

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/19, artikli 3 lõiked 2–5)

2. Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Teenuste osutamise vabadus – Krediidiasutused – Krediidiasutuste järelevalve – Siseriiklik norm, mille kohaselt piirduvad siseriikliku järelevalveasutuse ülesanded üldiste huvidega ja on välistatud ebapiisava järelevalve tõttu tekkinud kahju hüvitamine – Vastavus direktiividele 77/780, 89/299 ja 89/646

(Nõukogu direktiivid 77/780, 89/299 ja 89/646)

Summary

1. Kui direktiiviga 94/19 hoiuste tagamise skeemide kohta ettenähtud hüvitamine hoiustajatele on tagatud, ei või eelnimetatud direktiivi artikli 3 lõikeid 2–5 tõlgendada nii, nagu oleks nendega vastuolus siseriiklik norm, mille kohaselt siseriikliku krediidiasutuste järelevalveasutuse ülesandeid täidetakse vaid üldistes huvides, mis siseriikliku õiguse järgi välistab selle, et eraõiguslikud isikud saaksid nõuda kõnealuse asutuse poolse ebapiisava järelevalve tõttu tekkinud kahju hüvitamist.

Nimetatud sätete eesmärk on hoiustajatele tagada, et krediidiasutus, kus on nende hoiused, kuuluks hoiuste tagamise skeemi, nii et hoiuste peatamise korral oleks kaitstud nende õigus hüvitisele kooskõlas nimetatud direktiiviga, seega kindlustavad need sätted vaid hoiuste tagamise skeemi sisseseadmise ja nõuetekohase toimimise vastavalt direktiivis sätestatule. Kui kõnealune hüvitamine on tagatud, ei anna need sätted hoiustajatele õigust nõuda, et pädevad asutused rakendaksid nende huvides järelevalvemeetmeid.

(vt punktid 29, 30, 32 ja resolutiivosa punkt 1)

2. Siseriiklik norm, mille kohaselt täidetakse siseriikliku krediidiasutuste järelevalveasutuse ülesandeid vaid üldistes huvides, mis siseriikliku õiguse järgi välistab selle, et eraõiguslikud isikud saaksid nõuda kõnealuse asutuse poolse ebapiisava järelevalve tõttu tekkinud kahju hüvitamist, ei ole vastuolus esimese direktiiviga 77/780 krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, direktiiviga 89/299 krediidiasutuste omavahendite kohta ega teise direktiiviga 89/646 krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise ja direktiivi 77/780 muutmise kohta.

Kuigi need direktiivid panevad siseriiklikele asutustele teatavaid järelevalvekohustusi krediidiasutuste suhtes, ei saa selliste kohustuste olemasolust ega asjaolust, et kõnealuste direktiivide eesmärkide seas on ka hoiustajate kaitsmine, paratamatult järeldada seda, et nende direktiivide eesmärk oleks luua hoiustajate kasuks õigusi juhul, kui hoiuste peatamise on tinginud pädevate siseriiklike asutuste poolne ebapiisav järelevalve.

(vt punktid 39, 40, 47 ja resolutiivosa punkt 2)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ametnikud – Euroopa Keskpanga teenistujad – Töösuhte iseloom – Lepinguline ja mitte määrusest tulenev iseloom

2. Ametnikud – Euroopa Keskpanga teenistujad – Asutuse töö korraldamine – Töötajate ülesannete määratlemine ja ümbermääratlemine – Juhtkonna kaalutlusõigus – Piirid – Asutuse töö huvid – Palgaastme ja liigituse järgimine

Summary

1. Euroopa Keskpanga ja tema töötajate vaheline töösuhe on lepinguline, mitte määrusest tulenev. Siiski sõlmitakse tööleping ühenduse organiga, kes täidab oma ülesannet avalikes huvides ja kellel on volitused kehtestada määruse vormis oma personalile kohaldatavad sätted. Seetõttu on poolte tahe sellise lepingu puhul piiratud igasuguste kohustuste näol, mis tulenevad sellest spetsiifilisest ülesandest ning mis kehtivad nii panga juhtorganite kui ka selle töötajate suhtes.

(vt punktid 33 ja 34)

2. Ühenduse institutsioonidel on ulatuslik kaalutlusõigus oma asutuse töö korraldamisel, et täita neile usaldatud ülesandeid ning vastavalt sellele määrata oma personalile tööülesanded, jälgides siiski, et seda tehakse asutuse töö huvides ja kooskõlas ametikohtade võrdväärsuse põhimõttega. Euroopa Keskpangal peab samamoodi olema ulatuslik kaalutlusõigus oma asutuse töö korraldamisel vastavalt talle usaldatud ülesannetele ning järelikult vastavalt nendele ülesannetele ka oma töötajate ülesannete määratlemisel ja ümbermääratlemisel, tingimusel et kaalutlusõigust kasutatakse vaid asutuse töö huvides ning järgides palgaastet ja liigitust, millele igal töötajal on vastavalt teenistustingimustele õigus.

(vt punktid 42 ja 43)
Keywords

Summary



Keywords

1. Keskkond – Jäätmed – Määrus nr 259/93 jäätmesaadetiste kohta – Taaskasutatavad jäätmed – Liikmesriikidevahelistele saadetistele kohaldatav teavitamismenetlus – Saadetise kohta vastuväidete esitamise kord – Siseriiklik meede, millega on põhjendatud vastuväited, mis põhinevad üksnes taaskasutamisastmel – Vastuvõetamatus – Õigustatus – Puudumine

(Nõukogu määrus nr 259/93, artikli 7 lõike 4 punkti a viies taane)

2. Keskkond – Jäätmed – Direktiiv 75/442 jäätmete kohta – IIB lisa – Kõrvaldamis- ja taaskasutamistoimingute eristamine – Taaskasutamistoiminguna määratlemine – Tingimused

(Nõukogu direktiivi 75/442, muudetud komisjoni otsusega 96/350, IIB lisa punkt R1)

Summary

1. Määruse nr 259/93 jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusse sisseveo ning ühendusest väljaveo korral artikli 7 lõike 4 punkti a viienda taandega, mille kohaselt lähte- ja sihtkoha pädevad ametiasutused võivad taaskasutatavate jäätmete saadetise kohta esitada põhjendatud vastuväiteid juhul, kui taaskasutamiseks sobivate ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmete suhe, taaskasutamise tulemusel saadavate materjalide arvatav väärtus või taaskasutamise hind ja taaskasutamiseks kõlbmatu osa kõrvaldamise hind ei õigusta jäätmete taaskasutamist majanduse ega keskkonna vaatepunktist, on vastuolus see, kui siseriiklik jäätmesaadetiste süsteem tugineb selle hinnangu andmisel üksnes neist kolmest kriteeriumist esimesele kriteeriumile, s.o taaskasutamiseks sobivate ja taaskasutamiseks kõlbmatute jäätmete suhtele. Nimetatud sättega on vastuolus ka see, kui siseriiklik jäätmesaadetiste süsteem tugineb selle hinnangu andmisel taaskasutamiseks sobivate jäätmete protsendimäära võrdlusele siht- ja lähteriigis. Neil tingimustel ei oma tähtsust see, kui siseriiklikele pädevatele ametiasutustele jääks õigus hinnata saadetisi juhtumipõhiselt või kui kõnealust saadetiste süsteemi kohaldatakse nii ekspordi kui impordi suhtes ja sellega saavutatakse ühenduses kõrgeim võimalik taaskasutamisaste.

(vt punktid 17–21, 23–25)

2. Jäätmete kasutamine kütusena vastab direktiivi 75/442 jäätmete kohta, muudetud otsusega 96/350, IIB lisa punktis R1 viidatud taaskasutamistoimingule kolmel tingimusel. Esiteks peab selle toimingu eesmärk olema energia tootmine. Teiseks peab jäätmete põletamisel tekitatud ning kogutud energia hulk olema kõrgem kui see energia hulk, mis kulub põletamisprotsessis tema tekitamisele ning põletamisel vabaneva ülejäänud energia osa tuleb tõhusalt kasutada, kas kohe põletamisel tekkinud soojusena või pärast muundamist elektrina. Kolmandaks tuleb valdav osa jäätmetest ära kasutada põletamistoimingu käigus ning valdav osa saadud energiast tuleb kokku koguda ning ära kasutada.

Selliseid kriteeriume nagu jäätmete kütteväärtus, põletatud jäätmetes sisalduv ohtlike jäätmete hulk või siis asjaolu, et jäätmed on segatud või segamata, ei saa seevastu arvestada.

(vt punktid 31 ja 32)
Keywords

Summary



Keywords

1. Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Laevade registreerimine liikmesriigis –Laevaomanikest äriühingute aktsionäride ja juhtide ning/või omanike kohapealsete esindajate kodakondsusele kehtestatud tingimused – Vastuvõetamatus – Õigustatus –Tõhusa kontrolli ja jurisdiktsiooni teostamine – Puudumine

(EÜ artiklid 43 ja 48)

2. Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Laevade kasutamine –Laevandusäriühingute juhtide kodakondsusele ja elukohale kehtestatud tingimused – Vastuvõetamatus – Õigustatus – Tõhusa kontrolli ja jurisdiktsiooni teostamine – Puudumine

(EÜ artiklid 43 ja 48)

Summary

1. Liikmesriik, kes on vastu võtnud ja säilitanud õigusakti, milles sätestatakse tingimused, mis puudutavad liidu ühe liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna kodakondsust, äriühingute aktsionäridele ja juhtidele, kes omavad merelaeva, mida nad soovivad liikmesriigis registreerida, ja samuti füüsilistele isikutele, kes vastutavad liikmesriigis asuva tegevuskoha igapäevase juhtimise eest, kus tegeletakse laeva registreerimiseks nõutava merelaevandusega, on rikkunud EÜ artiklitest 43 ja 48 tulenevaid kohustusi, kuna selline laevade registreerimise kord piirab nende omanike asutamisvabadust.

Ülalnimetatud kodakondsuse tingimustele mittevastavatel laevaomanikest ettevõtjatel ei ole registreerimiseks muud võimalust, kui muuta oma aktsiakapitali või juhtorganite struktuuri. Samuti peavad laevaomanikud kohandama oma töölevärbamise poliitikat, välistamaks ühenduse või Euroopa Majanduspiirkonna suhtes kolmandate riikide kodanike saamise nende kohalikeks esindajateks.

Ühtlustatud normi puudumisel kogu ühenduse jaoks võib nii liidu ühe liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna kodakondsuse kui ka konkreetse liikmesriigi kodakondsuse nõue, mis on ühepoolselt kehtestatud, kujutada endast asutamisvabaduse piirangut.

Sellist piirangut ei saa asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate laevade üle tõhusa kontrolli ja jurisdiktsiooni teostamise põhjusel õigustada.

(vt punktid 19–21, 39 ja resolutiivosa)

2. Liikmesriik, kes on vastu võtnud ja säilitanud õigusakti, milles sätestatakse tingimused liikmesriigis registreeritud laevu omavate laevandusäriühingute juhtidele, mis puudutavad liidu ühe liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna kodakondsust ja elukohta ühes liikmesriigis, on rikkunud EÜ artiklitest 43 ja 48 tulenevaid kohustusi, kuna selline laevade kasutamise kord on nimetatud laevade omanike asutamisvabadust piirav.

Ühenduse kodanikud, kes soovivad tegutseda laevandusettevõtjana, kaasates juhi, kellel on kolmanda riigi kodakondsus või elukoht, ei saa seda teha.

Sellist piirangut ei saa asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate laevade üle tõhusa kontrolli ja jurisdiktsiooni teostamise põhjusel õigustada.

(vt punktid 32, 33, 39 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Sotsiaalpoliitika – Õigusaktide ühtlustamine – Kollektiivne koondamine – Direktiiv 98/59 – Kollektiivse koondamise mõiste – Töölepingu lõpetamine ilma töötaja nõusolekuta ja tööandja tahtest sõltumatutel asjaoludel – Hõlmamine

(Nõukogu direktiiv 98/59, artikli 1 lõike 1 esimese lõigu punkt a)

Summary

Direktiivi 98/59 kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 1 lõike 1 esimese lõigu punktis a sisalduval mõistel „koondamine” on ühenduses oma tähendus ja seda ei ole võimalik määratleda viitega liikmesriikide õigusele. Seda tuleb tõlgendada selliselt, et see hõlmab mitte üksnes koondamised struktuurilistel, tehnoloogilistel või konjunktuursetel põhjustel, vaid hõlmab kõiki töölepingu lõpetamise juhtumeid, mida töötaja ei ole soovinud ja millele ta seega oma nõusolekut ei ole andnud. Seetõttu ei saa töölepingu lõpetamine ilma töötaja nõusolekuta jääda direktiivi kohaldamisalast välja vaid seetõttu, et see on tingitud tööandja tahtest sõltumatutest asjaoludest. Direktiivi eesmärgid, millega soovitakse tugevdada töötajate kaitset kollektiivsete koondamiste puhul, oleks vaid osaliselt saavutatavad, kui selline töölepingu lõpetamine oleks direktiivi reguleerimisalast välja jäetud.

(vt punktid 49 ja 50, 52 ja 53, 60, 66, resolutiivosa punkt 1)
Keywords

Summary



Keywords

1. Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi – Kohtueelne menetlus – Ese – Põhjendatud arvamus – Sisu – Vaidluseseme piiritlemine

(EÜ artikkel 226)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Riiklike teenuslepingute sõlmimise kord – Direktiiv 92/50 – Lepingute sõlmimine – Pakkujate võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtted – Lepingu eseme ja sõlmimise kriteeriumide selge määratlemine

(Nõukogu direktiiv 92/50, artikli 3 lõige 2)

3. Õigusaktide ühtlustamine – Riiklike teenuslepingute sõlmimise kord – Direktiiv 92/50 – Lepingute sõlmimine – Läbirääkimistega menetlus hanketeadet avaldamata – Lubatavuse tingimused – Ideekonkursi tulemusel sõlmitud leping – Piirid – Mitmeetapiline projekt – Esimese etapiga seotud konkurss – Selle konkursi võitjaga teist etappi käsitleva lepingu sõlmimine – Lubamatus

(Nõukogu direktiiv 92/50, artikli 11 lõike 3 punkt c)

Summary

1. Liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluses on kohtueelse menetluse eesmärk anda asjaomasele liikmesriigile võimalus ühelt poolt viia oma tegevus kooskõlla ühenduse õigusest tulenevate kohustustega ning teisalt esitada komisjoni väidetele vastuväited.

Sellest järeldub, et EÜ artikli 226 alusel esitatud hagi ese piiritletakse selle sättega reguleeritud kohtueelses menetluses. Nõnda peab hagi tuginema samadele argumentidele ja väidetele kui põhjendatud arvamus, mis peab sisaldama asjakohast ning üksikasjalikku ülevaadet põhjustest, millele toetudes komisjon leiab, et asjaomane riik on rikkunud EÜ asutamislepingust tulenevaid kohustusi.

(vt punktid 25–27)

2. Direktiivi 92/50, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, artikli 3 lõikes 2 sätestatud eri teenuseosutajate võrdse kohtlemise põhimõte ning viimasest tulenev läbipaistvuse põhimõte nõuavad, et iga lepingu ese ja sõlmimise tingimused peavad olema selgelt määratletud.

Selline nõudmine kehtib, kui lepingu ese ja sõlmimise tingimused on määravad elemendid otsustamaks, millist direktiivi kehtestatud menetlust kohaldada, ning hindamaks, kas nõnda valitud menetluse reegleid on järgitud.

(vt punktid 34 ja 35)

3. Direktiivi 92/50, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, artikli 11 lõike 3 punkti c, mis lubab tellijatel lepinguid sõlmida läbirääkimistega menetluse alusel hanketeadet avaldamata juhul, kui leping sõlmitakse ideekonkursi tulemusel ning see tuleb sõlmida konkursi võitjaga või ühega konkursi võitjatest, peab tõlgendama kitsalt ning kes soovib sellele toetuda, peab esitama tõendeid, et eksisteerivad erandlikud asjaolud, mis õigustavad erandi kohaldamist.

Väljend „ideekonkursi tulemusel” kõnealuse sätte mõttes tähendab, et konkursi ja asjaomase lepingu vahel peab olema otsene funktsionaalne seos.

Mitmeetapilise projekti korral puudub selline seos esimese etapiga seotud ja selle etapi lepingu sõlmimiseks korraldatud konkursi ning järgmise etapi lepingu vahel, mille puhul nägi tellija ette kõigest võimaluse, et see sõlmitakse nimetatud konkursi võitjaga.

(vt punktid 37 ja 38, 40 ja 41)
Keywords

Summary



Keywords

1. Teenuste osutamise vabadus – Piirangud – Õigustatus avalikust korrast tulenevatel põhjustel – Meetmete vajalikkus ja proportsionaalsus – Erineva kaitsekorra olemasolu teises liikmesriigis – Mõju puudumine

(EÜ artiklid 46 ja 49)

2. Teenuste osutamise vabadus – Piirangud – Siseriiklik õigusnorm, mis keelab äritegevuse, mis seisneb inimeste tapmist matkivate mängude korraldamises – Õigustatus – Avaliku korra kaitse – Inimväärikuse austamine kui üldine õiguspõhimõte

(EÜ artiklid 46 ja 49)

Summary

1. Kuigi teenuste osutamise vabadust piiravaid meetmeid saab põhjendada avaliku korra kaalutlustega ainult siis, kui need meetmed on vajalikud huvide kaitseks, mille tagamine on meetmete eesmärk ja ainult niivõrd, kuivõrd eesmärki ei saa saavutada vähem piirava meetmega, ei ole seejuures tingimata vajalik, et liikmesriigi pädeva asutuse võetud meede vastaks kõigi liikmesriikide käsitlusele sellest, kuidas asjaomast põhiõigust või õigustatud huvi tuleks kaitsta. Seega ei saa vastuvõetud sätete vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel omada tähtsust pelk asjaolu, et liikmeriigis on kasutusel teise liikmesriigi omast erinev kaitsekord.

(vt punktid 36–38)

2. Ühenduse õigusega ei ole vastuolus inimväärikuse alandamise tõttu avaliku korra kaitsmiseks võetud liikmesriigi meede, millega keelatakse äritegevus, mis seisneb inimeste tapmist matkivate mängude korraldamises.

Kui ühelt poolt – täpsustades, et ühenduse õiguskorra vaieldamatu eesmärk on tagada inimväärikuse austamine kui õiguse üldpõhimõte – on põhiõiguste kaitse õigustatud huvi, mille tõttu võib ühenduse õigusest tulenevate kohustuste – isegi sellise EÜ asutamislepinguga tagatud põhivabaduse nagu kaupade vaba liikumine – piiramine olla põhimõtteliselt õigustatud ning teiselt poolt on kõnealune meede vastavuses inimväärikuse kaitse tasemega, mida asjaomane liikmesriik on riigi konstitutsiooniga soovinud tagada ja ei ole ulatuslikum, kui on vajalik soovitud eesmärgi saavutamiseks, siis ei saa nimetatud meedet pidada meetmeks, mis põhjendamatult piirab teenuste osutamise vabadust.

(vt punktid 34, 35, 39–41 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Ühine tollitariifistik – Tariifirubriik – Bürootoolide põrandamatid – Klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki (3918 10 90), mis puudutab põrandakatteid ja on täpsem kui mööblit puudutav alamrubriik

Summary

Määruse nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas sisalduvat koondnomenklatuuri, mida on muudetud määrustega nr 1734/96, nr 2086/97, nr 2261/98, nr 2204/99, tuleb tõlgendada nii, et asjas, milles pooled ei ole ühel nõul selles, kas bürootoolide erineva kujuga plastist põrandamatid, mis on spetsiaalselt konstrueeritud bürootoolide alla põrandale asetamiseks nende liikumise lihtsustamiseks ning ka põrandakatte kaitsmiseks, kuuluvad alamrubriiki 3918 10 90 või 9403 70 90, tuleb eelistada nende klassifitseerimist esimesena nimetatud alamrubriiki.

(vt punkt 26 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Sotsiaalpoliitika – Mees- ja naistöötajad – Võrdne tasustamine – Töötasu – Mõiste – Sotsiaalplaanis ettenähtud üleminekutoetuse maksmine töötajale töölt vabastamise korral – Hõlmamine – Nimetatud toetuse saamiseks nõutav iga – Erinevad vanusepiirid sõltuvalt soost – Lubatavus

(EÜ artikkel 141; nõukogu direktiiv 75/117, artikkel 1)

Summary

Üleminekutoetus, mille aluseks on ettevõtte ümberkorraldamise raames sotsiaalpartnerite läbirääkimiste tulemusena koostatud sotsiaalplaan ja mida see ettevõte teatavas vanuses töötajatele nende töölt vabastamisel maksab, on töösuhet puudutav hüvitis ja kuulub seega EÜ artikli 141 ja direktiivi 75/117 meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud seaduste ühtlustamise kohta liikmesriikides artikli 1 tähenduses mõiste „tasu” alla.

Need sätted ei ole vastuolus sotsiaalplaani rakendamisega, milles nähakse ette meeste ja naiste erinev kohtlemine vanuse alusel, alates millest on neil õigus üleminekutoetusele, kuna ennetähtaegset vanaduspensioni reguleeriva riikliku sotsiaalkindlustusskeemi kohaselt on mehed ja naised kõnealuse toetuse olulisemate aspektide osas erinevas olukorras.

(vt punktid 38, 39, 48, 51 ja resolutiivosa)