Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused, 24.4.2013, BX vs. komisjon, F‑88/11 , EU:F:2013:51 , punkt 39 , ja 22.9.2015, Gioria vs. komisjon, F‑82/14 , EU:F:2015:108 , punkt 50 .

Seda tehes peab konkursikomisjon tagama, et hinded hinnatud kandidaatidele oleks antud võrdsetel ja objektiivsetel tingimustel, ja on tähtis, et hindamiskriteeriumid oleksid ühtsed ja neid kohaldataks järjepidevalt kõikide kandidaatide suhtes.

Konkursikomisjon peab kontrollima, kas kandidaatidel on täidetavate ametikohtadega seotud ja konkursiteates viidatud ametiülesannete jaoks vajalikud teadmised ja töökogemus. Samuti peab ta võrdlevalt hindama kandidaatide teadmisi ja võimeid, et valida täidetavate ametiülesannete jaoks kõige sobilikumad kandidaadid.

Olenemata kaalutlusõigusest, mis konkursikomisjonil on seoses konkursikatsete korra ja sisuga, on nimetatud komisjon siiski seotud konkursiteate teksti ja eelkõige selles kindlaks määratud konkursil osalemise tingimustega. Personalieeskirjade kohaselt on konkursikomisjoni eesmärk teavitada huvitatud isikuid nii täpselt kui võimalik tingimustest, mis on nõutavad asjassepuutuva ametikoha täitmiseks, et huvitatud isikutel oleks muu hulgas võimalik hinnata, kas neil on mõtet kandideerimistaotlus esitada.

Käesoleval juhul ilmneb konkursiteatest, et administraatorite töölevõtmiseks Euroopa konkurentsiõiguse valdkonnas peab konkursikomisjon „võimete sõela“ etapis antud vastuste põhjal välja valima kandidaadid, kelle kvalifikatsioon (eelkõige diplomid ja töökogemus) vastab kõige paremini konkursiteates kirjeldatud ametiülesannete laadile ja valikukriteeriumidele, andes igale kriteeriumile kaalu 1–3 lähtuvalt tähtsusest, mille konkursikomisjon sellele kriteeriumile omistab, ning seejärel andes kandidaatide igale vastusele 0–4 punkti, mis on vastavuses kandidaadi kvalifikatsiooniga.

Selleks, et valida kõigepealt „võimete sõela“ etapis välja teenistuse huvide ja komisjoni prioriteetide seisukohalt parimad kandidaadid, pidi konkursikomisjon niisiis esmalt hindama konkursiteate lisas loetletud iga valikukriteeriumi tähtsust, andes neile vastavalt kaalu 1–3, ja seejärel andma kandidaatide igale vastusele 0–4 punkti vastavalt sellele, kui sobiv on nende kvalifikatsioon valikukriteeriumide seisukohalt, kusjuures valikukriteeriumidele on samuti antud kaal vastavalt nende tähtsusele.

Kui konkursikomisjon määras konkursiteates loetletud kaheksast valikukriteeriumist nelja puhul kandidaatide poolt seoses nende kriteeriumidega antavate vastuste maksimaalseks punktiarvuks vähem kui 4, siis määras nimetatud komisjon arvesse võetavate kriteeriumide tähtsuse määra uuesti, vähendades seda allapoole konkursiteatega seatud raame.

Hinnang, mille konkursikomisjon andis „võimete sõela“ etapis esitatud neljale küsimusele antud vastustele, rikub õigusnormi, sest konkursikomisjon ajas segi igale valikukriteeriumile antava tähtsuse parameetri kandidaatide kvalifikatsiooni puudutava parameetriga. Niisugune rikkumine, mis puudutab „võimete sõela“ etapis esitatud kaheksast küsimusest nelja, võis moonutada koguhinnangut, mille konkursikomisjon andis konkursil mitte edasipääsenud kandidaadi kvalifikatsioonile ja töökogemusele, kuna see peegeldub lõpptulemuses, mille kandidaat saavutas kõikide küsimuste põhjal. Järelikult on tegemist konkursiteate rikkumisega.

(vt punktid 49, 50, 53, 54, 60 ja 61)

Viited:

Esimese Astme Kohus: kohtumäärus, 3.4.2001, Zaur-Gora ja Dubigh vs. komisjon, T‑95/00 ja T‑96/00, EU:T:2001:114, punkt 47, ja kohtuotsus, 25.3.2004, Petrich vs. komisjon, T‑145/02, EU:T:2004:91, punkt 34.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused, 11.7.2006, Tas vs. komisjon, F‑12/05, EU:F:2006:68, punkt 43; 12.3.2009, Hambura vs. parlament,F‑4/08, EU:F:2009:25, punkt 46; du 24.4.2013, Demeneix vs. komisjon, F‑96/12, EU:F:2013:52, punkt 41, ja 26.3.2014, CP vs. parlament, F‑8/13, EU:F:2014:44, punkt 91.