Kohtuasi T-849/16

PGNiG Supply & Trading GmbH

versus

Euroopa Komisjon

Tühistamishagi – Maagaasi siseturg – Direktiiv 2009/73/EÜ – Komisjoni otsus, millega muudetakse OPALi maagaasi torujuhtme käitamist käsitlevatest liidu eeskirjadest erandi tegemise nõudeid seoses kolmandate isikute poolt võrgu kasutamisega, ja mis käsitleb tariifikorraldust – Otsese puutumuse puudumine – Vastuvõetamatus

Kokkuvõte – Üldkohtu (esimene koda) 14. detsembri 2017. aasta määrus

Otsese puutumuse tingimus nõuab, et vaidlustatud meede avaldaks otsest mõju isiku õiguslikule olukorrale, ja et see ei jätaks meedet rakendama kohustatud adressaatidele mingit kaalutlusõigust, kuna meetme rakendamine on puhtautomaatne ja tuleneb vaid vaidlustatud õigusnormidest, ilma et kohaldataks muid vahenorme. Sama kehtib siis, kui liidu õigusakti adressaatidele jääb üksnes teoreetiline võimalus seda mitte rakendada ja nende soov luua sellele vastavaid tagajärgi on väljaspool kahtlust. Mis puudutab komisjoni otsust, millega muudetakse gaasijuhtme käitamist käsitlevatest eeskirjadest erandi tegemise nõudeid eeskätt seoses kolmanda isiku juurdepääsuga, siis direktiivi 2009/73, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju, artikli 36 alusel tehtud pädeva riigisisese ametiasutuse ettepaneku tagajärjel ei saa see otsus puudutada selle otsuse adressaadist äriühinguga konkureerivat äriühingut otseselt. Nimelt ei ole täidetud adressaatide kaalutlusõiguse puudumisega seotud tingimus, sest komisjoni otsust rakendava riigisisese asutuse otsus ei ole automaatne, kuna nii riigisisesel asutusel kui ka selle asutuse otsuse adressaadil on võimalus ette pandud meetmest keelduda. (vt punktid 31–33)

Muud isikud, kes ei ole otsuse adressaadid, saavad väita, et otsus puudutab neid isiklikult, ainult juhul, kui otsus mõjutab neid mingi neile omase tunnuse või neid iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis neid kõigist teistest isikutest eristab ning seega individualiseerib neid sarnaselt otsuse adressaadiga. Lisaks, kui otsus puudutab isikute rühma, kes olid selle akti vastuvõtmise ajal identifitseeritud või identifitseeritavad rühma liikmetele omaste kriteeriumide põhjal, võivad need isikud olla sellest aktist isiklikult puudutatud, kuna nad kuuluvad teataval moel piiritletud majandustegevuses osalejate ringi. Mis puudutab direktiivi 2009/73, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju, artikli 36 alusel tehtud komisjoni otsust, millega muudetakse neid tingimusi, millistel gaasijuhtme käitaja peab võimaldama kolmandatele isikutele gaasijuhtmele juurdepääsu, siis isegi kui eeldada, et sellel muudatusel võivad olla majanduslikud tagajärjed maagaasi müümise ja transportimise valdkonnas tegutseva kolmanda äriühingu tegevusele eelkõige pärast seda, kui selle gaasijuhtme kaudu ülekantava gaasi vood suurenevad, ja see võib seega vähendada kõnealuse äriühingu konkurentsivõimet võrreldes gaasijuhtme käitamisega seotud ettevõtjatega liikmesriigi gaasi hulgi- ja jaemüügiturul, ei peaks see puudutama mitte ainult kõnealust äriühingut, vaid kõiki selles sektoris tegutsevaid majandustegevuses osalejaid. Lisaks ei saa kuulumine väidetavalt suletud ringi, mille moodustavad liikmesriigis gaasiga kauplemise ja gaasi transportimise turu osalised, individualiseerida seda äriühingut seoses selle liikmesriigi kaudu teise liikmesriiki gaasi tarniva gaasijuhtme käitamise tingimustega. Järelikult ei puuduta komisjoni otsus seda äriühingut isiklikult. (vt punktid 37–39, 42, 44 ja 46)

Õigusakti ulatuse kindlakstegemisel peab kontrollima, kas kõnealune akt puudutab kindlaks määratud õigussubjekte isiklikult. Seda tehes ei saa liidu kohus piirduda ainuüksi akti ametliku nimetusega, vaid ta peab esmajoones arvesse võtma akti eset ja sisu. Seega on otsus, mille adressaadiks on liikmesriik, üldkohaldatav, kui see on kohaldatav objektiivselt määratletud olukordade suhtes ning see tekitab õiguslikke tagajärgi üldiselt ja abstraktselt määratletud isikute rühmadele. Mis puudutab direktiivi 2009/73, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju, artikli 36 alusel tehtud komisjoni otsust, millega muudetakse neid tingimusi, millistel gaasijuhtme käitaja peab võimaldama kolmandatele isikutele gaasijuhtmele juurdepääsu, siis ei saa see otsus olla üldkohaldatav akt ja järelikult ei ole see halduse üldakt ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses. Seega puudutab vaidlustatud otsus ainult kindlaks määratud üksikjuhtu, nimelt gaasijuhtme ühe osa võimsuse äriühingu poolt kasutamise tingimusi. Võimalikud majanduslikud tagajärjed, mis sellel otsusel võivad olla muudele gaasi transportimise ja gaasikaubanduse sektoris tegutsejatele kui asjaomane äriühing, ei kujuta endast õiguslikke tagajärgi üldiselt ja abstraktselt määratletud isikute rühmadele. (vt punktid 49, 50 ja 53)