16.

Selles olukorras otsustaski Gerechtshof te Amsterdam, kellele UPC apellatsioonkaebuse esitas, menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule tervelt 18 eelotsuse küsimust, mis olid sõnastatud järgmiselt: „1. Kas uue [elektroonilisi sidevõrke] reguleeriva raamistiku esemelisse kohaldamisalasse kuulub kaabellevi kaudu tasuta ringhäälingu- ja televisiooniprogrammide edastamise teenus, mille osutamise eest tuleb maksta nii edastustasu kui ka (ülekantud) tasu selle eest, et ringhäälinguorganisatsioonidele ning kollektiivse esindamise organisatsioonidele maksti tasu nende materjali avaldamise eest? 2.a. Kas Gemeente’l on endiselt pädevus (ülesanne) kaitsta oma elanike üldisi huve ja mõjutada lõppkasutajatelt küsitavat hinda tasu piiramise tingimuse abil, kui võtta arvesse telekommunikatsioonisektori liberaliseerimist ning uue reguleeriva raamistiku eesmärke, seal hulgas seal ette nähtud ranget koostöö- ja konsultatsioonimenetlust, mis tuleb läbi viia enne, kui riigi reguleeriv asutus saab (ainu)pädevuse mõjutada lõppkasutajatelt küsitavat hinda tasu piiramise tingimuse abil? 2.b. Kui vastus on eitav, siis kas uue reguleeriva raamistikuga on vastuolus tasu piiramise tingimus, mille Gemeente talle kuuluva kaabellevivõrguettevõtte müümisel läbi surus? Kui teise küsimuse [punktide a ja b] vastused on eitavad, tõusetub järgmine küsimus: 3. Kas Gemeente’l on riigiasutusena käesolevas olukorras kohustus olla liidule lojaalne (ka siis), kui hinna piiramise tingimust kokku leppides ning seda hiljem rakendades ei teostanud ta avalikku võimu, vaid tegutses tsiviilõigusliku pädevuse raames (vt ka kuuenda küsimuse punkt a)? 4. Kui uus reguleeriv raamistik kohaldub ja Gemeente’l on kohustus olla liidule lojaalne: a. Kas see, kui Gemeente kohaldab tasu piiramise tingimust, on vastuolus lojaalsuskohustusega koosmõjus uue reguleeriva raamistikuga (ja/või selle eesmärkidega), seal hulgas seal ette nähtud range koostöö- ja konsultatsioonimenetlusega, mis tuleb läbi viia enne, kui riigi reguleeriv asutus saab pädevuse mõjutada lõppkasutajatelt küsitavat hinda tasu piiramise tingimuse abil? b. Kui vastus on eitav, kas siis on neljanda küsimuse punktile a antav vastus teistsugune ajavahemiku osas alates sellest, mil komisjon avaldas oma kirjas sügavat kahtlust OPTA hinnakontrolli ettepaneku kooskõla osas raamdirektiivi artiklis 8 sätestatud uue reguleeriva raamistiku eesmärkidega ning OPTA seejärel selle meetme kehtestamata jättis? 5.a. Kas ELTL artikli 101 puhul on tegemist avaliku korra valdkonda kuuluva sättega, mida kohus peab vastavalt Madalmaade tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklitele 24 ja 25 kohaldama omal algatusel ja kohtuvaidluse piire ületades? 5.b. Kui vastus on jaatav, siis milliste menetluses esitatud asjaolude suhtes peab kohus ELTL artikli 101 kohaldatavust omal algatusel kontrollima? Kas kohtul on see kohustus ka siis, kui pärast pooltele antud võimalust esitada oma arvamus tuleb asjaolusid Madalmaade tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 149 mõistes (võib-olla) täiendada? 6. Kui ELTL artiklit 101 tuleb kohaldada poolte tõmmatud kohtuvaidluse piire ületades, tekivad käesolevas menetluses esitatud asjaolude põhjal järgmised küsimused, kui arvestada uut reguleerivat raamistikku (selle eesmärke), selle rakendamist OPTA ja Euroopa Komisjoni poolt ning uues reguleerivas raamistikus kasutatavate mõistete „märkimisväärne turujõud” ning „asjaomaste turgude piiritlemine” ühtlustamist liidu konkurentsiõiguses kasutatavate sarnaste mõistetega: 6.a. Kas talle kuuluvat kaabellevivõrguettevõtjat müües ja seejuures tasu piiramise tingimust kokku leppides on Gemeente ettevõtja ELTL artikli 101 tähenduses (vt ka kolmas küsimus)? 6.b. Kas komisjoni teatise vähetähtsate kokkulepete kohta, mis ei piira märgatavalt konkurentsi [EÜ artikli 81 lõike 1 tähenduses] ([teatis] de minimis) (EÜT 2001 C 368, lk 13, punkt 11; ELT eriväljaanne 08/02, lk 125) kohaselt on tasu piiramise tingimus karm piirang ELTL artikli 101 lõike 1 punkti a tähenduses? Kui vastus on jaatav, kas siis on juba sel põhjusel tegemist märgatava konkurentsipiiranguga ELTL artikli 101 lõike 1 tähenduses? Kui vastus on eitav, siis kas kuuenda küsimuse punktis d nimetatud asjaolud mängivad siinjuures rolli? 6.c. Kui tasu piiramise tingimus ei ole karm piirang, siis kas selle eesmärk on piirata konkurentsi (ainuüksi) seetõttu, kuna: — riigi reguleeriv asutus jõudis järeldusele, et samal turul kaabellevi baasteenusega identse teenuse osutamise eest (suuremat) tasu küsides ei kuritarvitanud UPC oma valitsevat seisundit; — komisjon avaldas oma kirjas letter of serious doubt sügavat kahtlust selle kohta, et lõppkasutajatelt küsitavate hindade (eelnev) reguleerimine (hinnakontrolli abil) teenuste puhul nagu kaabellevi baasteenuse osutamine UPC poolt on kooskõlas raamdirektiivi artiklis 8 nimetatud eesmärkidega? Kas asjaolu, et pärast kirja letter of serious doubt saamist loobus OPTA hinnakontrollist, on küsimusele vastamisel oluline? 6.d. Kas leping, milles sisaldub tasu piiramise tingimus, kujutab endast, arvestades (ka) asjaolu, et: — UPC on uue reguleeriva raamistiku kohaselt märkimisväärse turujõuga ettevõtja ([teatis] de minimis, punkt 7), — peaaegu kõik Madalmaade kohalikud omavalitused, kes müüsid 90ndatel oma kaabellevivõrguettevõtted kaabellevivõrgu operaatoritele, seal hulgas ka UPC-le, jätsid endale nendes lepingutes õiguse määrata kindlaks baasteenuse hind ([teatis] de minimis, punkt 8), — märgatavat konkurentsipiirangut ELTL artikli 101 lõike 1 tähenduses? 6.e. Kas lepingut, milles sisaldub tasu piiramise tingimus, tuleb pidada liikmesriikidevahelist kaubandust (potentsiaalselt) märgatavalt piiravaks ELTL artikli 101 lõike 1 tähenduses ning suuniseid [EÜ] artiklites 81 ja 82 sätestatud kaubandusmõju kontseptsiooni kohta (ELT 2004, C 101, lk 81) silmas pidades, arvestades asjaolu, et: — UPC on uue reguleeriva raamistiku kohaselt märkimisväärse turujõuga ettevõtja, — selliseid teenuseid nagu märkimisväärse turujõuga kaabellevivõrgu operaatori – nagu UPC – poolt kaabellevi baasteenuse osutamine, puudutava hinnakontrollimeetme osas viis OPTA läbi Euroopa konsultatsioonimenetluse, mis tuleb uue reguleeriva raamistiku kohaselt läbi viia, kui kavandatav meede mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust, — lepingu väärtus oli tol ajal 51 miljonit Hollandi kuldnat (umbes 23 miljonit eurot), — peaaegu kõik Madalmaade kohalikud omavalitused, kes müüsid 90ndatel oma kaabellevivõrguettevõtted kaabellevivõrgu operaatoritele, seal hulgas ka UPC‑le, jätsid endale nendes lepingutes õiguse määrata kindlaks baasteenuse hind? 7. Kas kohus on veel pädev ELTL artikli 101 lõike 1 kohaselt keelatud tasu piiramise tingimust ELTL artikli 101 lõike 3 alusel kohaldamatuks kuulutama, kui arvestada uut reguleerivat raamistikku ning komisjoni poolt kirjas letter of serious doubt avaldatud sügavat kahtlust selle kohta, et lõppkasutajatelt küsitavate hindade (eelnev) reguleerimine on kooskõlas konkurentsiõiguse eesmärkidega? Kas asjaolu, et pärast kirja letter of serious doubt saamist loobus OPTA kavandatud hinnakontrollist, on küsimusele vastamisel oluline? 8. Kas ELTL artikli 101 lõikest 2 tulenev kokkulepete tühisus jätab võimaluse piirata selle sätte ajalist kehtivust, kui arvestada lepingu sõlmimise ajal valitsenud asjaolusid (telekommunikatsioonisektori liberaliseerimise algusaeg) ning hilisemat arengut telekommunikatsioonisektoris, seal hulgas uue reguleeriva raamistiku jõustumist ning sellest lähtuvat komisjoni sügavat kahtlust hinnakontrollimeetmete osas?”