ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

25. veebruar 2008

Kohtuasi F‑85/07

Ana Anselmo jt

versus

Euroopa Liidu Nõukogu

Avalik teenistus – Ametnikud – Töölevõtmine – Ametisse nimetamine – Palgaastme määramine – Sisekonkursi edukalt läbinud isikud – Uus asjaolu – Puudumine – Ilmselge vastuvõetamatus

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, millega A. Anselmo ja kümme nõukogu ametnikku paluvad sisuliselt tühistada nõukogu otsused, millega asjaomaste isikute nimetamisel kategooriasse B* või pärast seda nimetamist kaotatakse nende isikute kategooriates C või D omandanud teenistusstaaž.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Menetlus – Hagi vastuvõetavus – Hindamine vastavalt hagiavalduse esitamise ajal kehtinud normidele

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 76)

2. Ametnikud – Hagi – Eelnev halduskaebus – Tähtaeg

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

1. Kuigi Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklis 76 sätestatud norm, mille kohaselt võib Avaliku Teenistuse Kohus määrusega otsustada jätta läbi vaatamata hagi, mis näib ilmselgelt vastuvõetamatu, on menetlusõiguslik norm, mida sellisena kohaldatakse selle jõustumisest alates kõigi Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses olevate kohtuasjade suhtes, ei kehti sama nende normide puhul, mille põhjal Avaliku Teenistuse Kohus võib nimetatud artikli kohaselt pidada hagi ilmselgelt vastuvõetamatuks ja milleks võivad olla vaid normid, mis olid kohaldatavad hagi esitamise ajal.

(vt punkt 17)

2. Hagi tähtajad hakkavad kulgema uuesti ainult siis, kui kõnealune asjaolu täidab kahte tingimust: see „muudab õiguslikku või faktilist olukorda” ning „võib oluliselt muuta isiku olukorda, kes taotleb lõplikuks muutunud otsuse uuesti läbivaatamist”.

Uue asjaoluga ei ole tegemist siis, kui institutsioon avaldab personaliteate, milles piirdutakse personalieeskirjade ning siseeeskirjade sätete ulatuse meeldetuletamisega ilma sellele midagi lisamata, ning mis pelgalt kinnitab nende eeskirjade kohaldamist, mida oleks ilma selle teateta igal juhul kohaldatud.

(vt punktid 25 ja 28)

Viited:

Euroopa Kohus: 13. november 1986, kohtuasi 232/85: Becker vs. komisjon (EKL 1986, lk 3401, punkt 10).

Esimese Astme Kohus: 7. veebruar 1991, kohtuasi T‑58/89: Williams vs. kontrollikoda (EKL 1991, lk II‑77, punktid 46–48; 7. veebruar 2001, kohtuasi T‑186/98: Inpesca vs. komisjon (EKL 2001, lk II‑557, punkt 51); 3. oktoober 2006, kohtuasi T‑171/05: Nijs vs. kontrollikoda (EKL 2006, lk I‑A‑2‑195 ja II‑A‑2‑999, punkt 24).

Avaliku Teenistuse Kohus: 16. jaanuar 2007, kohtuasi F‑92/05: Genette vs. komisjon (EKL AT 2007, lk I‑A‑1‑1 ja II‑A‑1‑1, punkt 61).
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU PRESIDENDI MÄÄRUS

30. jaanuar 2008

Kohtuasi F‑64/07 R

S

versus

Euroopa Parlament

Avalik teenistus – Ajutiste meetmete kohaldamise menetlus – Akti kohaldamise peatamise taotlus – Kiireloomulisus – Puudumine

Ese: EÜ artikli 242, EÜ artikli 243, EA artikli 157 ja EA artikli 158 alusel esitatud taotlus, millega S palub peatada parlamendi 27. juuli 2007. aasta sellise otsuse kohaldamine, millega ta viidi Brüsselisse üle teabedirektoraati direktori nõunikuks.

Otsus: Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

Kokkuvõte

1. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Tõsine ja korvamatu kahju

(EÜ artiklid 242 ja 243; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 102 lõige 2)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Vastuvõetavuse tingimused – Hagiavaldus – Vorminõuded

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 102 lõige 2)

1. Ajutiste meetmete kohaldamise kiireloomulisust tuleb hinnata arvestades vajadust menetluses ajutise mõjuga määruse tegemise järele, et vältida tõsise ja korvamatu kahju tekkimist poolele, kes meetme kohaldamist taotleb. See pool peab tõendama, et ta ei saa oodata põhimenetluse lõpuni ilma, et talle selline kahju tekiks. Kuigi on tõsi, et sellise kahju kindlakstegemiseks ei ole vaja nõuda, et kahju tekkimine oleks tõendatud absoluutse kindlusega ning piisab, kui see on piisavalt tõenäolisel määral ettenähtav, peab hageja sellegipoolest tõendama faktilisi asjaolusid, mida peetakse tõsise ja korvamatu kahju aluseks.

(vt punktid 30 ja 31)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 1. juuli 1999, kohtuasi T‑111/99 R: Samper vs. parlament (EKL AT 1999, lk I‑A‑111 ja II‑609, punkt 38); 7. detsmeber 2001, kohtuasi T‑192/01 R: Lior vs. komisjon (EKL 2001, lk II‑3657, punkt 49); 6. detsember 2002, kohtuasi T‑275/02 R: D vs. EIP (EKL AT 2002, lk I‑A‑259 ja II‑1295, punktid 59 ja 60).

2. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 102 lõike 2 kohaselt tuleb ajutiste meetmete kohaldamise taotlustes nimetada fakti- ja õigusväited, mis esmapilgul (fumus boni juris) õigustavad taotletavate ajutiste meetmete kohaldamist.

(vt punkt 38)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

19. detsember 2007

Kohtuasi F-20/07

Luigi Marcuccio

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Ravikindlustus – Ravikulude hüvitamine – Taotluse otsene tagasilükkamine

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles endine komisjoni ametnik L. Marcuccio palub eelkõige tühistada otsuse, millega ametisse nimetav asutus lükkas tagasi tema 31. märtsil 2006 esitatud taotluse ravikulude 100% hüvitamiseks personalieeskirjade artikli 72 lõike 1 alusel. Teiseks palub hageja kohustada komisjoni hüvitama vahe antud ravikulude täieliku maksumuse ja summa vahel, mis on talle sellel alusel juba hüvitatud, s.o 323,09 eurot. Viimaseks nõuab hageja viivitusintressi 10% aastamääraga alates 8. oktoobrist 2006.

Otsus: Avaliku Teenistuse Kohus loobub oma pädevusest kohtuasjas F‑20/07: Marcuccio vs. komisjon, et otsuse saaks teha Esimese Astme Kohus. Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

Kokkuvõte

Menetlus – Pädevuse jagamine Euroopa Kohtu, Esimese Astme Kohtu ja Avaliku Teenistuse Kohtu vahel

(Euroopa Kohtu põhikiri, I lisa, artikli 8 lõige 3; personalieeskirjad, artikkel 72)

Menetledes hagiavaldust, mis on esitatud ametnikule ravikulude 100% hüvitamisest keeldumise otsuse peale, mida huvitatud isikul oli tema väitel õigus nõuda põhjusel, et ta väidetavalt põdes vaimuhaigust, on Avaliku Teenistuse Kohus Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 8 lõike 3 teise lõigu alusel kohustatud loobuma oma pädevusest Esimese Astme Kohtu kasuks, kui Esimese Astme Kohtus on läbivaatamisel kohtuasjad, millel on samad pooled, mis on rajatud samale õiguslikule alusele ja mis puudutavad samuti õigust ravikulude 100% hüvitamiseks. Need erinevad kohtuasjad vastavad üksteisele igas vaidlusküsimuses ja korrakohase õigusemõistmisega, mille Euroopa Kohus vastavalt põhikirja I lisa artikli 8 lõikele 3 peab tagama, näib olevat kooskõlas anda ühele kohtule pädevus lahendada kogu vaidlus.

(vt punktid 8–16)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

14. detsember 2007

Kohtuasi F-21/07

Luigi Marcuccio

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Kahju hüvitamise hagi – Meditsiiniliste andmete väidetavalt õigusvastane töötlemine – Vastuvõetamatus – Kahju hüvitamise nõude esitamise mõistliku tähtaja järgimata jätmine

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles L. Marcuccio palub põhinõudena hüvitada kahju, mis talle komisjoni teatavate teenistujate õigusvastaste toimingutega tema meditsiiniliste andmete töötlemisel väidetavalt tekitati.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Menetlus – Hagi vastuvõetavus – Hindamine hagi esitamisel kehtivatest normidest juhindudes

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 76)

2. Ametnikud – Hagi – Tähtaeg – Institutsioonile esitatud hüvitisetaotlus – Mõistliku tähtaja järgimine

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 46; personalieeskirjad, artikkel 90)

1. Ehkki Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklis 76 sätestatud norm, mille kohaselt võib Avaliku Teenistuse Kohus hagi, mis näib ilmselgelt põhjendamatu, jätta määrusega läbi vaatamata, on menetlusnorm, mida kohaldatakse selle jõustumise päevast kõikidele Avaliku Teenistuse Kohtus pooleliolevatele kohtuasjadele, ei kehti eelöeldu normide kohta, mille alusel võib Avaliku Teenistuse Kohus kõnealust artiklit kohaldades pidada hagi ilmselgelt vastuvõetamatuks, ja nendeks normideks võivad olla ainult hagi esitamise päeval kehtivad normid.

(vt punkt 14)

2. Ametnikel või teenistujatel tuleb esitada institutsioonile nõue ühendusele omistatava kahju hüvitamiseks mõistliku tähtaja jooksul alates sellest hetkest, kui nad saavad teada olukorrast, mille kohta kaebus esitatakse. Tähtaja mõistlikkuse hindamisel tuleb silmas pidada iga juhtumi konkreetseid asjaolusid, eelkõige asja olulisust huvitatud isiku jaoks, selle keerukust ja poolte käitumist.

Selles osas tuleb samuti võtta võrdluseks arvesse Euroopa Kohtu põhikirja artikliga 46 ette nähtud lepinguvälise kahju hüvitamise hagi viieaastast aegumistähtaega. Samas ei saa seda viieaastast tähtaega vaadelda range ja puutumatu tähtajana, mille piires esitatud nõuded on kõik vastuvõetavad, olenemata sellest, kui palju on hagejal kulunud aega administratsioonile taotluse esitamiseks ja missugused on juhtumi asjaolud.

(vt punktid 19–22)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 5. oktoober 2004, kohtasi T‑144/02: Eagle jt vs. komisjon (EKL 2004, lk II‑3381, punktid 65 ja 66); 1. veebruar 2007, kohtuasi F‑125/05: Tsarnavas vs. komisjon (EKL AT 2007, lk I‑A‑1‑0000 ja II‑A‑2‑0000, punktid 76 ja 77).
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU ESIMESE KOJA ESIMEHE MÄÄRUS

28. november 2007

Kohtuasi F-71/07

Georgios Karatzoglou

versus

Euroopa Ülesehitusamet (EAR)

Vaidluse lahendamine kompromissiga Avaliku Teenistuse Kohtu algatusel – Registrist kustutamine

Ese: Hagi, milles G. Karatzoglou palub kohustada EAR‑i hüvitama varalise ja mittevaralise kahju, mis tekkis seetõttu, et ei täidetud Esimese Astme Kohtu 23. veebruari 2006. aasta otsust kohtuasjas T‑471/04: Karatzoglou vs. EAR (EKL AT 2006, lk I‑A‑2‑35 ja II‑A‑2‑157), millega tühistati EAR‑i 26. veebruari 2004. aasta otsus hageja teenistuslepingu lõpetamise kohta.

Otsus: Kustutada registrist kohtuasi F‑71/01: Karatzoglou vs. EAR. Mõista EAR‑ilt välja hageja kohtukulud summas 10 000 eurot. Jätta EAR‑i kohtukulud tema enda kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Vaidluse lahendamine kompromissiga Avaliku Teenistuse Kohtus – Registrist kustutamine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artiklid 69 ja 74)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU PRESIDENDI MÄÄRUS

8. november 2007

Kohtuasi F-50/07 AJ

Valentina Hristova

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Tasuta õigusabi

Ese: Taotlus, milles V. Hristova palub anda talle Esimese Astme Kohtu kodukorra, mida kohaldatakse vastavalt nõukogu 2. novembri 2004. aasta otsuse 2004/752/EÜ, millega asutatakse Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohus (ELT L 33, lk 7), artikli 3 lõike 4 kohaselt tasuta õigusabi taotluse esitamise päeval Avaliku Teenistuse Kohtule mutatis mutandis, artikli 94 alusel tasuta õigusabi, et esitada hagi, mille ese on nõue tühistada avaliku konkursi EPSO/AST/14/06 komisjoni 3. aprilli 2007. aasta otsus mitte lubada teda kõnealusele konkursile, mille Euroopa Ühenduste Personalivaliku Amet (EPSO) korraldas Bulgaaria kodakondsusega abiteenistujate reservi moodustamiseks sekretariaadi valdkonnas (ELT C 145 A, lk 22).

Otsus: Rahuldada hageja tasuta õigusabi taotlus. Maksta hagejat abistavatele advokaatidele tõendavate dokumentide alusel hageja kantud kohtukuludele vastav summa kirjalikus menetluses kuni 1000 eurot ja suulises menetluses 1000 eurot. Hageja esindajateks määratakse Angel Kerelov ja Georgi Kerelov.

Kokkuvõte

Menetlus – Tasuta õigusabi taotlus – Saamise tingimused

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 94 lõiked 1–3 ning artikli 96 lõige 3; nõukogu otsus 2004/752, artikli 3 lõige 4)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS (esimene koda)

19. oktoober 2007

Kohtuasi F-23/07

M

versus

Euroopa Ravimiamet (EMEA)

Avalik teenistus – Ametnikud – Töövõimetus – Töövõimetuskomitee – Kokkukutsumisest keeldumine – Ilmselge vastuvõetamatus

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles M palub tühistada EMEA 25. oktoobri 2006. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata tema taotlus töövõimetuskomitee moodustamiseks, ning EMEA 31. jaanuari 2007. aasta otsus tema hüvitisnõude rahuldamata jätmise kohta.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hagi – Isikut kahjustav meede – Otsus, milles korratakse esialgses otsuses väljendatud seisukohta – Üksnes kinnitav akt – Vastuvõetamatus

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

2. Ametnikud – Hagi – Mittetähtaegselt esitatud tühistamishagi – Sama tulemust taotlev hagi – Vastuvõetamatus

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

1. Otsus, millega administratsioon vaid kordab oma keeldumist töövõimetuskomitee moodustamisest, kui asjassepuutuva ametniku tervislik seisund ei ole muutunud, on üksnes kinnitav akt, isegi kui see otsus on tehtud arstitõendi alusel, mis ei olnud administratsiooni esialgse otsuse tegemise ajal kättesaadav.

(vt punktid 40 ja 43)

Viited:

Euroopa Kohus: 20. mai 1987, kohtuasi 214/85: Gherardi Dandolo vs. komisjon (EKL 1987, lk 2163, punktid 15−17).

2. Hüvitisnõue ei ole vastuvõetav, kui ametnik taotleb sellega sama tulemust, mille ta oleks võinud saavutada juhul, kui tema kasuks oleks rahuldatud tühistamishagi, mille ta jättis õigel ajal esitamata. Ametnik, kes on jätnud teda väidetavalt kahjustava meetme peale tühistamishagi personalieeskirjade artiklites 90 ja 91 sätestatud tähtaja jooksul esitamata, ei saa esitamata jätmist seega heastada sellega, et esitab selle meetmega põhjustatud kahju hüvitamise nõude ja kehtestab seeläbi endale uue hagi esitamise tähtaja.

(vt punkt 45)

Viited:

Euroopa Kohus: 14. veebruar 1989, kohtuasi 346/87: Bossi vs. komisjon (EKL 1989, lk 303, punkt 32).

Esimese Astme Kohus: 13. juuli 1993, kohtuasi T‑20/92: Moat vs. komisjon (EKL 1993, lk II‑799, punkt 46); 28. juuni 2005, kohtuasi T‑147/04: Ross vs. komisjon (EKL AT 2005, lk I‑A‑171 ja II‑771, punkt 48).
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS (esimene koda)

10. oktoober 2007

Kohtuasi F-17/07

Michel Pouzol

versus

Euroopa Ühenduste Kontrollikoda

Avalik teenistus – Ametnikud – Pension – Enne ühenduste teenistusse asumist omandatud pensioniõiguste ülekandmine – Vastuvõetamatus

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles M. Pouzol palub eelkõige tühistada kontrollikoja 23. novembri 2006. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata tema 16. aprilli 2006. aasta kaebus, milles ta palus arvutada uuesti tema ühenduse pensioni staažilisa pensioniõigusliku staaži aastate eest, mis tuleneb Prantsusmaal omandatud pensioniõiguste ülekandmisest, ning tühistada komisjoni 18. mai 2006. aasta otsus, millega tuvastati, et tema ülekantud pensioniõiguste arvutusviis oli kooskõlas personalieeskirjadega, mida on muudetud nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004 (EÜT L 124, lk 1).

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hagi – Eelnev halduskaebus – Muu institutsiooni kui ametniku ametikoha institutsiooni akti peale esitatud kaebus

(Personalieeskirjad, artikli 90 lõige 2 ja artikli 91 lõige 2)

2. Ametnikud – Pension – Enne ühenduste teenistusse asumist omandatud pensioniõigus – Ülekandmine ühenduse skeemi

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91; VIII lisa, artikli 11 lõige 2)

1. Pensioniõiguste ülekandmisel tekkida võival erijuhul, mil ametnikku käsitleva toimikuga tuleb tegeleda muul institutsioonil, kui see, kus asjaomane ametnik töötab, peab see isik, kui ta leiab, et kõnealune teine institutsioon võttis vastu tema huve kahjustava akti, esitama kaebuse selle institutsiooni ametisse nimetavale asutusele.

(vt punkt 45)

2. Administratsiooni poolt enne ühenduste teenistusse asumist omandatud pensioniõiguste ülekandmiseks taotluse esitanud ametnikule saadetud teade, milles on märgitud ülekantud õiguste alusel ühenduse skeemis arvesse võetav staažilisa pensioniõigusliku staaži aastate eest, on ühepoolne akt, mille puhul ei tule pädeval institutsioonil võtta ühtegi täiendavat meedet ja mis võib kahjustada asjaomase isiku huve.

Kuigi pensioniõiguste ülekandmise ettepaneku selline jõustumise kord ei ole tavapärane, ei mõjuta see ametniku võimalusi, juhul kui ta ei ole rahul pakutud staažilisaga, neid otsuseid vaidlustada, esitades kaebuse ja hiljem vajadusel hagi, personalieeskirjade artiklites 90 ja 91 ette nähtud tingimustel.

Samuti ei tähenda see, kui administratsioon sellise pensioniõiguste ülekandmise ettepaneku tagasi võtab ja teisega asendab, et tagasivõetud ettepanek ei olnud huve kahjustav akt, millel on mõju selle adressaadile ja mille vastu ta pidi kasutama personalieeskirjade artiklites 90 ja 91 sätestatud õiguskaitsevahendeid.

(vt punktid 52–54)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 27. aprill 1995, kohtuasi T‑96/92: Mc Bryan vs. komisjon (EKL AT 1995 lk I‑A‑305 ja II‑1449, punktid 18–20)

Avaliku Teenistuse Kohus: 14. november 2006, kohtuasi F‑100/05: Chatziioannidou vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 15 ja 16), mille peale on esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtusse (kohtuasi T‑20/07 P)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

20. juuli 2009

Kohtuasi F‑86/07

Luigi Marcuccio

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Psühholoogiline ahistamine – Uurimistaotlus – Ilmselge vastuvõetamatus – Ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu hagi

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, millega L. Marcuccio sisuliselt palub tühistada komisjoni otsus, millega jäeti rahuldamata tema taotlus selle kohta, et algatataks uurimine tema psühholoogilise ahistamise kohta, mis toimus ajavahemikul, mil ta oli komisjoni delegatsiooni teenistuses Angolas, ning mõista komisjonilt välja väidetava psühholoogilise ahistamisega talle tekitatud kahju.

Otsus: Jätta hagi osaliselt ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata ja osaliselt ilmselge põhjendamatuse tõttu rahuldamata. Mõista kohtukulud välja hagejalt.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hagi – Isikut kahjustav meede – Ettevalmistav dokument – Uurimis‑ ja distsiplinaarameti aruanne – Vastuvõetamatus

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

2. Ametnikud – Haldusorgani abistamiskohustus – Ulatus

(Personalieeskirjad, artikkel 24)

1. Ametnike hagide korral ei saa lõplikku otsust ettevalmistavad aktid huve kahjustada ning neid saab seetõttu vaidlustada üksnes kaudselt, tühistatavate aktide vaidlustamise käigus. Kuigi teatud puhtalt ettevalmistavad meetmed võivad kahjustada ametniku huve seetõttu, et need võivad mõjutada hiljem vaidlustatava akti sisu, ei või need meetmed olla iseseisva hagi esemeks ning neid tuleb vaidlustada nimetatud akti peale esitatud hagi raames.

Uurimis‑ ja distsiplinaarameti aruanne ei kujuta endast ettevalmistavat dokumenti lõpliku otsuse suhtes, mille ametisse nimetav asutus pidi käesolevas asjas tegema, ning nimetatud aruande tühistamise nõuded tuleb ilmselge vastuvõetamatuse tõttu jätta läbi vaatamata.

(vt punktid 39 ja 40)

Viited:

Euroopa Kohus: 7. aprill 1965, kohtuasi 11/64: Weighardt vs. komisjon (EKL 1965, lk 365, 383); 11. juuli 1968, kohtuasi 35/67: Van Eick vs. komisjon (EKL 1968, lk 481, 500); 14. veebruar 1989, kohtuasi 346/87: Bossi vs. komisjon (EKL 1989, lk 303, punkt 23).

Esimese Astme Kohus: 6. aprill 2006, kohtuasi T‑309/03: Camós Grau vs. komisjon (EKL 2006, lk II‑1173, punktid 46–58).

2. Administratsioon abistamiskohustuse kohaselt peab administratsioon teenistuskorda ja rahu häiriva vahejuhtumi korral vastavalt konkreetsetele asjaoludele sekkuma piisavalt jõuliselt ning reageerima kiirelt ja hoolikalt, et teha kindlaks faktilised asjaolud ning põhjusi teades teha sobivad järeldused. Selleks piisab, kui ametnik, kes taotleb oma institutsioonilt abi, esitab esialgsed tõendid rünnaku toimumise kohta, mille objektiks ta väidab end olevat olnud. Selliste asjaolude esinemisel peab asjaomane institutsioon võtma sobivaid meetmeid – eelkõige läbi viima uurimise tuvastamaks koostöös kaebajaga kaebuse aluseks olevad faktilised asjaolud.

(vt punkt 47)

Viited:

Euroopa Kohus: 26. jaanuar 1989, kohtuasi 224/87: Koutchoumoff vs. komisjon (EKL 1989, lk 99, punktid 15 ja 16).

Avaliku Teenistuse Kohus: 17. oktoober 2007, kohtuasi F‑63/06: Mascheroni vs. komisjon (EKL AT 2007, lk I‑A‑1‑0000 ja II‑A‑1‑0000, punkt 36).
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(kolmas koda)

1. juuli 2009

Kohtuasi F‑6/07 DEP

Risto Suvikas

versus

Euroopa Liidu Nõukogu

Avalik teenistus – Menetlus – Kohtukulude kindlaksmääramine

Ese: Hagiavaldus, millega R. Suvikas esitas 8. mail 2008. aasta otsusega kohtuasjas F‑6/07: Suvikasv vs. nõukogu seoses kohtukulude kindlaksmääramise nõude.

Otsus: Kohtuasja F‑6/07: Suvikas vs. nõukogu hagejale hüvitatavate kulude summaks määratakse 11 640 eurot.

Kokkuvõte

1. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Arvesse võetavad asjaolud – Esindaja töö maht

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 122)

2. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kulud – Kontori‑ ja telekommunikatsioonikulud

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 122)

1. Hinnates hüvitatavate kulude summa kindlaksmääramise eesmärgil poole esindaja töömäära Avaliku Teenistuse Kohtu menetlusega seoses, peab ühenduste kohus arvesse võtma töötundide koguarvu, mis näib objektiivselt olevat selle menetluse jaoks hädavajalik. Kuigi märkuste kompaktsus võib kajastada nii nende koostaja sünteesivõimet, kohtu ja teise menetluspoole tööaja säästmist kui ka kiiret tööd, ei saa märkuste pikkust põhimõtteliselt analüüsida nii, et see viitab tingimata sellele, et kohtuasi vajab objektiivselt suurt töö hulka.

(vt punktid 24 ja 26)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 30. oktoober 1998, kohtuasi T‑290/94 DEP: Kaysersberg vs. komisjon (EKL 1998, lk II‑4105, punkt 20); 20. november 2002, kohtuasi T‑171/00 DEP: Spruyt vs. komisjon (EKL AT 2002, lk I‑A‑225 ja II‑1127, punkt 29).

Avaliku Teenistuse Kohus: 16. mai 2007, kohtuasi F‑100/05 DEP: Chatziioannidou vs. komisjon (EKL AT 2007, lk I‑A‑1‑0000 ja II‑A‑1‑0000, punkt 24).

2. Kui advokaadibüroo ei kasuta asjakohast arvutisüsteemi, on peaaegu võimatu põhjendada kontori‑ ja telekommunikatsioonikulude osa, mis omistatakse igale juhtumile büroo erinevates tegevuskuludes. Seetõttu juhul, kui konkreetsele juhtumile omistatavaid erinevaid tegevuskulusid võib lugeda sellisteks, mis ei sisaldu tasudes, võib hüvitatavate kulude hindamiseks olla mõistlik nende määramine kindlasummaliselt.

(vt punkt 38)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU ESIMESE KOJA ESIMEHE MÄÄRUS

4. juuni 2009

Kohtuasi F‑142/07

Magdalena Kaminska

versus

Euroopa Liidu Regioonide Komitee

Vaidluse lahendamine kompromissiga Avaliku Teenistuse Kohtu algatusel – Registrist kustutamine

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles M. Kaminska, kes töötas Regioonide Komitees 16. augustist 2004 kuni 30. novembrini 2004 abiteenistujana, seejärel samas institutsioonis 1. detsembrist 2004 kuni 31. augustini 2005 ning 16. aprillist 2006 kuni 30. septembrini 2007 ajutise teenistujana, palub sisuliselt Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 25 sätestatud päevaraha maksmist, millest oli keeldutud osa aja eest, kui ta nimetatud institutsioonis ajutise teenistujana töötas.

Otsus: Kustutada kohtuasi F‑142/07: Kaminska vs. Regioonide Komitee Avaliku Teenistuse Kohtu registrist. Regioonide Komitee maksab hagejale 11 000 eurot ning hageja loobub vastutasuks kõigist nõuetest, sh kohtukulude osas. Võetakse teadmiseks, et hageja loobub ka Avaliku Teenistuse Kohtu esimese koja esimehe 27. novembri 2008. aasta määruse kohtuasjas F‑142/07 AJ: Kaminska vs. Regioonide Komitee, milles talle määrati osaliselt õigusabi, täitmisest.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Vaidluse lahendamine kompromissiga Avaliku Teenistuse Kohtus – Registrist kustutamine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artiklid 69 ja 74)