41

Neil asjaoludel otsustas Bundesverwaltungsgericht (föderaalne halduskohus, Austria) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. a) Kas määruse [nr 1580/2007] artiklite 65, 66 ja 69 ning (alates 22. juunist 2011) [rakendusmääruse nr 543/2011] artiklite 64, 65 ja 68 kohaselt on nõutav, et otsust, millega kiidetakse heaks rakenduskava ja abisummade suurus või selle otsuse muudatust ning otsust „kinnitatud abisumma“ kohta ei avaldataks pelgalt teatisena, vaid vormiliselt (vähemalt esialgu) siduva otsusena, mida taotleja saaks vaidlustada juba ennetavalt, see tähendab olenemata sellest, kas vaidlustatakse lõplik otsus (vastavalt määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklile 70 või määruse (EL) nr 543/2011 artiklile 69), mis puudutab (lõplikult arvutatud) abitaotlust? b) Kas [esimese küsimuse punktis a] viidatud liidu õigusnorme tuleb tõlgendada nii, et kõnealuste otsuste vastuvõtmisel tuleb (otsuse õiguslikult siduvas osas) ka turustatud toodangu väärtus siduvalt kindlaks määrata? c) Kas liidu õigust, eelkõige [rakendusmääruse nr 543/2011] artikleid 69 ja 70 tuleb tõlgendada nii, et need takistavad kohut, kes peab lahendama kaebuse haldusasutuse otsuse peale, millega tehti rakenduskava teatud aastamaksega seoses lõplik otsus taotluse kohta maksta finantsabi rakenduskava raames vastavalt [määruse nr 1234/2007] artikli 103g lõikele 5, arvestades juba jõustunud otsust, millega kiidetakse heaks rakenduskava ja abisummade suurus ning otsust „kinnitatud abisumma“ kohta kontrollimast turustatud toodangu väärtuse kui abi ülemmäära aluse arvutamise õiguspärasust? d) Juhul kui [esimese küsimus punktidele a, b või c] vastatakse eitavalt, siis kas [määrust nr 1234/2007], eelkõige selle I lisa IX osa („Puu- ja köögiviljad“, eelkõige „CN‑kood ex 0709 – […] Muu köögivili, värsked või jahutatud […]“) ja X osa („Töödeldud puu- ja köögiviljasaadused“, „CN‑kood ex 0710 […] Külmutatud köögivili, […]“) tuleb tõlgendada nii, et köögiviljasaadusi, mis saadakse lõppsaadusena pärast kõiki saagikoristusjärgseid protsesse, mis koosnevad puhastamisest, tükeldamisest, blanšeerimisest ja külmutamisest, ei tule klassifitseerida toodetena I lisa IX osa tähenduses, vaid toodetena I lisa X osa tähenduses? e) Juhul kui [esimese küsimuse punktile d] vastatakse jaatavalt, siis kas [määruse nr 1234/2007] artikli 103d lõikes 2 kasutatud mõistet „turustatud toodangu väärtus“ tuleb tõlgendada nii, et selle väärtuse arvutamisel tuleb kindlaks teha ainult toodangu väärtus, millest on siiski maha arvatud töötlemisetapis tekkinud väärtus, st väärtus, mis on tekkinud protsessi käigus, mis seisneb koristatud, puhastatud, tükeldatud ja blanšeeritud köögivilja töötlemises sügavkülmutatud köögiviljaks? f) Kas [rakendusmääruse nr 543/2011] artikli 51 lõiget 7 tuleb tõlgendada nii, et tootjaorganisatsioon, kes on esitanud 2010.–2014. aasta kohta rakenduskava, mis kiideti heaks enne 20. jaanuari 2010, kuid heakskiitvat otsust muudeti hiljem (13. detsembril 2013) nii, et kõnealuse rakenduskava puhul kehtestati turustatud toodangu väärtuse teistsugune arvutusmeetod, saab seoses turustatud toodangu väärtuse arvutamise korraga pärast rakenduskava kõnealust muutmist (seega 2014. aasta eest makstava abi puhul) endiselt tugineda „2008. aastal kehtinud õigusnormidele“? g) Juhul kui [esimese küsimuse punktidele e ja f] vastatakse jaatavalt, siis kas [määruse nr 1580/2007] artikli 52 lõike 6 punkt a ja artikli 21 lõike 1 punkt i on kehtetud, kuna nimetatud sätete alusel võetakse turustatud toodangu väärtuse arvutamisel arvesse koristatud köögivilja töötlemisetappe, mille käigus töödeldakse kõnealune köögivili „muuks EÜ asutamislepingu I lisas nimetatud tooteks“? h) Juhul kui [esimese küsimuse punktile f] vastatakse eitavalt (ja olenemata vastusest muudele küsimustele), siis kas [rakendusmääruse nr 543/2011] artikli 50 lõike 3 punkt d on kehtetu? 2. a) Kas [määruse nr 1234/2007] artiklit 103c tuleb tõlgendada nii, et „puu- ja köögiviljasektori rakenduskava“ raames on lubatud toetada ainult nende toodete tootmist, mida saab kvalifitseerida toodeteks [selle määruse] I lisa IX osa tähenduses, kuid mitte investeeringuid, mida tehakse selliste toodete töötlemisse? b) Juhul kui [teise küsimusele punktile a] vastatakse eitavalt, siis millistel tingimustel ja millises ulatuses on vastavalt [määruse nr 1234/2007] artiklile 103c lubatud toetada investeeringuid toodete töötlemisse? c) Kas [rakendusmääruse nr 543/2011] artikli 60 lõige 7 on kehtetu? 3. a) Kas [rakendusmääruse nr 543/2011] IX lisa punkti 23 tuleb tõlgendada nii, et abi andmine on välistatud juba seetõttu, et investeeringuid tehakse kolmandatele isikutele kuuluval maatükil asuvas ettevõttes? b) Juhul kui [kolmanda küsimuse punktile a] vastatakse jaatavalt, siis kas [rakendusmääruse nr 543/2011] IX lisa punkt 23 on kehtetu? c) Juhul kui {kolmanda küsimuse punktile a] vastatakse jaatavalt ja [kolmanda küsimuse punktile b] eitavalt, siis kas [rakendusmääruse nr 543/2011] IX lisa punkt 23 kujutab endast selget ja üheti mõistetavat sätet niivõrd, kuivõrd ettevõtja õiguspärane ootus selle suhtes, et toetatakse tegevusi, mida on tehtud kolmandale isikule kuuluval maatükil, kuid mis kuuluvad ettevõtja ettevõtte juurde, ei ole kaitstud hoolimata sellest, et asjaolusid teadnud siseriiklikud ametiasutused olid andnud sellele kinnituse või selle heaks kiitnud? 4. Kas asjaolu, et Euroopa Kohus ei piira asjaomase isiku kasuks sellise kohtuotsuse tagajärgi (ELTL artikli 264 teine lõik), mis toob liidu õiguse uuel viisil tõlgendamise või seni kehtivaks peetud liidu õigusakti kehtetuks tunnistamise tõttu asjaomase isiku jaoks kaasa õiguslikult negatiivse tagajärje, tingib selle, et asjaomasel isikul on keelatud tugineda siseriiklikus kohtus juhul, kui tema heausksus on tõendatud, oma erilisele olukorrale viidates õiguskindluse põhimõttele?“