ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:T:2010 :506 1ÜLDKOHTU OT SUS (apellatsioonikoda)
9. detsember 2010
Kohtuasi T-526/08 P
Euroopa Komisjon
versus
Guido St rack
Apellatsioonkaebus — Vastuapellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Töölevõtmine — 
Teade vaba ametikoha ko hta — Kandida tuuri tagasilükkamine — Üksuse juhataja ametikohale 
nimetamine — Tühistamishagi — Vastuvõetavus — Põhjendatud huvi — Kahju hüvitamise nõ ue — 
Mittevaraline kahju
Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku T eenistuse Kohtu (teine ko da) 25. septembri 
2008 . aasta otsuse pe ale ko htuasjas F-44/05: Strack vs. ko misjon ( EKL AT 2008 , 
lk I-A-1-303 j a II-A-1-1609 ), millega nõ utakse selle ko htuotsuse osalist tühistamist.
Otsus: Tühistada E uroopa Liidu Avaliku T eenistuse Kohtu (teine ko da) 25. septembri 2008 . aasta 
otsuse ko htuasjas F-44/05: Strack vs. komisjon r esolutsiooni punktid 1, 2, 3, 5 ja 6. Jätta 
vastuapellatsioonkaebus ülejäänud osas ra huldamata. Suu nata ko htuasi tagasi Avaliku 
Teenistuse Kohtusse, et viimane otsustaks nõ ude üle tühistada o tsus, millega A n imetati 
Euroopa Ü henduste A metlike V äljaannete T alituse ü ksuse „Hankeme netlused ja 
lepingud” juhataja ametikohale, ja otsus, millega lükati tagasi Guido Stracki ka ndida tuur 
sellele ametikohale, ning nõ ude üle m õista G uido Stracki ka suks v älja ka hjuhüvitis 
summas 2000 eurot talle väidetavalt tekitatud m ittevaralise ka hju ee st, ja et Avaliku 
Teenistuse Kohus teeks o tsuse ko htukulude ko hta. Kohtukulude ka ndmine otsustatakse 
edaspidi.
Kokkuvõte
1. Apellatsioonkaebus — Põhjendatud huvi — Üldkohtu om aalgatuslik kontroll
(Euroopa Kohtu põhikiri, I lisa artikkel 10)
2. Ametnikud — Hagi — Põhjendatud huvi — Hagi nii vabale ametikohale esitatud kandidatuuri 
tagasilükkamise k ui k a teise a metniku ametisse n imetamise p eale — Põhjendatud huvi hindamine 
igakülgselt ja ühtselt, kui otsused o n lahutamatud
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
3. Ametnikud — Hagi — Tühistamisnõudega seotud kahju hüvitamise nõue
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
2 ECLI:EU:T:2010 :506KOKKUVÕTE–KOHTUASIT-526/08P
KOMISJONVS.STRACK
4. Ametnikud — Hagi — Kahju hüvitamise n õue — Vaidlustatud õigusvastase a kti tühistamine — 
Mittevaralise kahju põhimõtteliselt piisav ja täielik hüvitamine
(EÜ artikli 233 es imene lõik; personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
5. Ametnikud — Hagi — Põhjendatud huvi — Hagi vabale ametikohale es itatud kandidatuuri 
tagasilükkamise peale
(EÜ artikkel 233 es imene lõik; personalieeskirjad, artiklid 53 ja 78)
6. Ametnikud — Hagi — Ühenduste kohtu pädevus — Poole tegevusest pädevate õiguskaitseasutustele 
teatamine — Pädevuse puudumine
7. Ametnikud — Hagi — Kahju hüvitamise nõue — Huve kahjustava otsuse ed astamine hilinemisega — 
Ametialane eksimus
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
8. Ametnikud — Hagi — Kahju hüvitamise nõue — Sellise vaidlustatud akti tühistamine, mis ei taga 
mittevaralise k ahju p iisavat hüvitamist — Ametniku a u, väärikuse, enesehinnangu ja m aine 
riivamisega tekitatud mittevaraline kahju
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
1. Üldkohus võib omal algatusel hinnata, et poolel ei ole pärast Avaliku T eenistuse Kohtu otsust 
ilmnenud asjaolu tõttu, mille tulemusel on kad unud otsuse apellatsioonkaebuse esitajat ka hjustav 
toime, apellatsioonimenetluse jätkamise huvi, ning otsustada, et apellatsioonkaebuse ko hta otsuse 
tegemise vajadus on ära l angenud. Apellandi p õhjendatud huvi eelduseks on , et apellatsioonkaebus 
peab selle esitajale tooma selle lõpptulemuse kaudu mingit kasu.
(vt punkt 44)
Viited:
Euroopa Kohus: 19. oktoober 1995 , kohtuasi C-19/93 P: Rendo jt vs. komisjon ( EKL 1995 , lk I-3319 , punkt 13); 
25. jaanuar 2001 , kohtuasi C-111/99 P: Lech-Stahlwerke vs. komisjon (EKL 2001 , lk I-727, punkt 18).
Üldkohus: 28. juuni 2005 , kohtuasi T-147/04: Ross vs. komisjon (EKL AT 2005 , lk I-A-171 j a II-771, punkt 25 ja seal 
viidatud ko htupraktika).
2. Kui ametnik on pe rsonalieeskirjade artiklite 90 ja 91 alusel esitanud hagi vabale ametikohale esitatud 
kandida tuuri tagasilükkamise otsuse ja taotletud ametikohale teise ametniku n imetamise otsuse pe ale, 
tuleb hageja huvi nende otsuste tühistamiseks h innata igakülgselt ja ühtselt, ku i need ka ks o tsust on 
lahutamatud. Tegemist on õ igusnormi rikkumisega, kui ametniku h uvi kandida tuuri tagasilükkamise 
otsuse tühistamiseks h innatakse kon kreetselt ja eraldiseisvalt ametisse nimetamise otsuse tühistamise 
huvist.
(vt punktid 45 ja 46)
Viited:
Euroopa Kohus: 28. september 1983 , kohtuasi 131/82: Angelini vs. komisjon (EKL 1983 , lk 2801 , kohtujurist Mancini 
ettepanek, lk 2820 j a seal viidatud ko htupraktika); 7. juuni 2007 , kohtuasi C-362/05 P: Wunenburger vs. komisjon 
(EKL 2007 , lk I-4333 , punkt 46).
3. Kui tühistamisnõude ja ka hju hüvitamise nõ ude esemed ühtivad, tuleb ka hju hüvitamise nõ udes 
institutsioonile ette heidetud tegevuse õiguspärasuse hindamiseks v iidata väidetele ja argumentidele, 
mis on e sitatud vaidlustatud otsuste tühistamise nõ ude põhjendamiseks.
ECLI:EU:T:2010 :506 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIT-526/08P
KOMISJONVS.STRACK
Osas m illes ka hju hüvitamise nõ ude ja tühistamisnõude esemed ühtivad, ei võta tühistamisnõude 
läbivaatamata jätmine vastuvõetamatuse tõttu, kuna hagejal puudub põhjendatud huvi, liidu ko htult 
võimalust viidata vajaduse ko rral väidetele ja ar gumentidele, m is on e sitatud tühistamisnõude 
põhjendamiseks, selleks e t hinnata institutsioonile ette h eidetud tegevuse õiguspärasust ka hju 
hüvitamise nõ ude raa mes.
(vt punkt 50)
Viited:
Üldkohus: 31. jaanuar 2007 , C v s. komisjon, T-166/04 (EKL AT 2007 , lk I-A-2-9 ja II-A-2-49, punkt 29).
4. Mis puudutab ametisse nimetava asutuse ko hustust võtta mee tmed ko htuotsuse täitmiseks, mis 
tuleneb EÜ ar tikli 233 e simesest lõigust, siis ametniku p oolt vaidlustatud ad ministratsiooni akti 
tühistamine võib iseenesest olla sobiv ja põhimõtteliselt piisav, et hüvitada m ittevaraline ka hju, mis 
võis hagejale tekkida , kui ametnik just ei tõenda, et talle oleks tekkinud m ittevaraline ka hju, mis on 
eraldatav õigusnormi rikkumisest, m is oli tühistamise aluseks, ja mida s elle tühistamisega täielikult ei 
saa parandada .
(vt punktid 58 ja 99)
Viited:
Euroopa Kohus: 7. veebruar 1990 , kohtuasi C-343/87: Culin vs. komisjon (EKL 1990 , lk I-225, punktid 26–29).
Üldkohus: 6. juuni 2006 , ko htuasi T-10/02: Girard ot vs. ko misjon ( EKL AT 2006 , lk I-A-2-129 j a II-A-2-609, 
punkt 131); eespool viidatud ko htuotsus C v s. komisjon (punktid 69–73).
5. Ametniku p uhul, kes on p üsivalt ja täielikult töövõimetu ning kes on a utomaatselt läinud pe nsionile 
personalieeskirjade artiklite 53 ja 78 a lusel, on t egemist pöörduva olukorraga, kuna ühel päeval võib ta 
ühenduse institutsioonis teenistust jätkata. Tema olukorra e dasine ar eng institutsioonis sõltub 
tingimuste püsivusest, mis õigustavad tema töövõimetust, mida s aab regulaarselt kon trollida.
Sellisel ametnikul säilib vaba ametikoha täitmiseks ko rraldatud valikumenetluse raa mes, milles tal on 
lubatud osaleda, huvi nõ uda t ema ka ndida tuuri tagasilükkamise otsuse ja teise ka ndidaadi a metisse 
nimetamise otsuse tühistamist, ning seda s elleks, et tal oleks t ööle ennistamise ko rral jätkuvalt 
võimalik taotleda a sjaomast töökohta või isegi selleks, et vältida s eda, et valikumenetluse üksikasjalike 
eeskirjadega seotud väidetavad ri kkumised ei korduks tulevikus analoogilise valikumenetluse raa mes, 
milles ta pe aks o salema. Selline põhjendatud huvi tuleneb EÜ ar tikli 233 e simesest lõigust, m ille 
kohaselt institutsioonilt, ke lle õigusakt on t unnistatud tühiseks, nõ utakse ko htuotsuse täitmiseks 
vajalike mee tmete võtmist.
Teisiti võib see olla ainult mõnel erijuhul, mil töövõimetuks tunnistatud ametniku kon kreetse olukorra 
põhjal on s elge, et ta ei ole enam ku nagi võimeline naasma institutsiooni teenistusse, arvestades näiteks 
tema töövõimet hinnanud töövõimetuskomisjoni järeldusi, millest ilmneb, et töövõimetuse kaa sa
4 ECLI:EU:T:2010 :506KOKKUVÕTE–KOHTUASIT-526/08P
KOMISJONVS.STRACK
 toonud patoloogia on p üsiv ega ole vaja mingit tervisekontrolli, mille käi gus asjaomane isik uu esti läbi 
vaada takse või arvestades asjaomase ametniku ki nnitusi, mille ko haselt ta igal juhul ei kavatse naasta 
institutsiooni teenistusse.
(vt punktid 69–71)
Viited:
Euroopa Kohus: eespool viidatud ko htuotsus W unenburger vs. ko misjon ( punktid 50 j a 51 n ing seal viidatud 
kohtupraktika); 22. detsember 2008 , kohtuasi C-198/07 P: Gordon v s. komisjon ( EKL 2008 , lk I-10701 , punktid 46 
ja 47); eespool viidatud ko htuotsus Ross vs. komisjon (punktid 9 ja 32).
Üldkohus: 12. september 2007 , ko htuasi T-250/04: Combescot vs. ko misjon ( EKL AT 2007 , lk I-A-2-191 
ja II-A-2-1251 , punktid 27 ja 29).
6. Õigusnormid, m is r eguleerivad me netlust A valiku T eenistuse K ohtus, e i n äe e tte 
õiguskaitsevahendit, m is võimaldaks n imetatud ko htu me netluses oleva vaidluse poolel esitada 
täiendavalt nõ ude, et Avaliku T eenistuse Kohus tõdeks, et sama vaidluse teise poole tegevusele 
menetluse jooksul tuleb anda kri minaalõiguslik m ääratlus, ja otsustaks, et sellisest tegevusest tuleb 
teatada p ädevatele õiguskaitseasutustele ning et Avaliku T eenistuse Kohus esitaks n endele asutustele 
kaebuse, pannes neile eelkõige ko hustuse vaada ta see ka ebus läbi, kuna vastasel korral oleks tegemist 
õigusemõistmisest kee ldumisega. See e i piira v õimalust, et pool, kelle suhtes selline tegevus esines, 
nõuab ko dukorra ar tikli 30 l õike 4 alusel Avaliku T eenistuse Kohtule antud pädevuse raa mes, et 
viimane võtaks p oolte esindajatelt, ke s esinevad A valiku T eenistuse Kohtus, puutumatuse seoses 
suuliste või kir jalike a valdustega ko htuasja või poolte ko hta, selleks et pöörduda s ellise tegevuse osas 
pädevate õiguskaitseasutuste poolte.
Õigusnormid, mis reguleerivad me netlust Üldkohtus, mille ese on A valiku T eenistuse Kohtu lahendi 
peale esitatud apellatsioonkaebus, ei näe seda e nam ette õiguskaitsevahendit, mis võimaldaks esimeses 
kohtuastmes toimunud me netluse poolel esitada nõ ude, et Üldkohus tõdeks, et me netluse teise poole 
tegevusele esimeses ko htuastmes tuleb anda kri minaalõiguslik m ääratlus, ning otsustaks s ellisest 
tegevusest teatada p ädevate õiguskaitseasutustele. Samuti ei nõ ua need õigusnormid seda e nam, et 
sellise nõ ude ko hta tehtaks otsus, kuna vastasel korral oleks tegemist õigusemõistmisest kee ldumisega.
(vt punktid 82 ja 124)
7. Huve ka hjustava otsuse ad ministratsiooni poolt koo stamine või selle edastamine pikaajalise 
hilinemisega ei kujuta iseenesest asjaomase ametniku s uhtes kahjustavat mee det, mille saab tühistada, 
vaid a metialast eksimust, m is võib ametnikule kaa sa tuua m ittevaralise ka hju, ku i see a sjaolu on 
tekitanud talle tema õiguste tunnustamise ja ku tsealase tuleviku p ärast ebakindlust ja rahutust.
(vt punkt 103)
Viited:
Üldkohus: 12. detsember 2000 , kohtuasi T-11/00: Hautem v s. EIP (EKL 2000 , lk II-4019 , punkt 51 ja seal viidatud 
kohtupraktika); 8. detsember 2005 , kohtuasi T-274/04: Rounis vs. komisjon ( EKL AT 2005 , lk I-A-407 j a II-1849 , 
punkt 51 j a seal viidatud ko htupraktika); 20. november 2007 , ko htuasi T-308/04: Ianniello v s. ko misjon 
(EKL AT 2007 , lk I-A-2-215 j a II-A-2-1405 , punkt 100 j a seal viidatud ko htupraktika).
8. Otseselt negatiivsed h innangud ku tseoskustele või ametniku s uhtes avalikult esitatud ra sked 
süüdistused teda ka hjustavas aktis või me netluses, mille tulemusena selline akt v astu võeti, võivad 
tekitada a metnikule tekitada m ittevaralist kahju, mis on e raldiseisev sellest aktist, ku i need hinnangud 
ja süüdistused rii vavad tema au, väärikust, enesehinnangut või mainet.
ECLI:EU:T:2010 :506 5KOKKUVÕTE–KOHTUASIT-526/08P
KOMISJONVS.STRACK
(vt punkt 108)
Viited:
Euroopa Kohus: eespool viidatud ko htuotsus Culin vs. komisjon (punktid 27–29).
Üldkohus: 10. juuni 2004 , kohtuasi T-307/01: François vs. komisjon (EKL 2004 , lk II-1669 , punkt 10).