ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 382/17

Euroopa Kohtu (teine koda) 14. septembri 2017. aasta otsus (Cour du travail de Mons’i eelotsusetaotlus – Belgia) – Sandra Nogueira jt versus Crewlink Ireland Ltd (C-168/16), Miguel José Moreno Osacar versus Ryanair Designated Activity Company, varem Ryanair Ltd (C-169/16)

(Liidetud kohtuasjad C-168/16 ja C-169/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö tsiviilasjades - Kohtualluvus - Kohtualluvus töölepingute puhul - Määrus (EÜ) nr 44/2001 - Artikli 19 punkti 2 alapunkt a - Mõiste „paik, kus töötaja tavaliselt töötab“ - Lennundussektor - Lennumeeskond - Määrus (EMÜ) nr 3922/91 - Mõiste „põhibaas“))

(2017/C 382/20)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour du travail de Mons

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Sandra Nogueira, Victor Perez-Ortega, Virginie Mauguit, Maria Sanchez-Odogherty, José Sanchez-Navarro (C-168/16), Miguel José Moreno Osacar (C-169/16)

Kostjad: Crewlink Ireland Ltd (C-168/16), Ryanair Designated Activity Company, varem Ryanair Ltd (C-169/16)

Resolutsioon

Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 19 punkti 2 alapunkti a tuleb tõlgendada nii, et juhul, kui hagi esitab lennuettevõtja lennumeeskonna liige või selle ettevõtja käsutuses olev töötaja, ning selleks, et teha kindlaks asja menetleva kohtu pädevus, ei saa mõistet „paik, kus töötaja tavaliselt töötab“ selle sätte tähenduses samastada mõistega „põhibaas“ nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1899/2006, III lisa tähenduses. Mõiste „põhibaas“ on siiski oluline kaudne tõend, et määrata kindlaks „paik, kus töötaja tavaliselt töötab“.

(1) ELT C 191, 30.5.2016.
3.

Mõista Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) ja Bruichladdich Distillery Co. Ltd poolt kahes kohtuastmes kantud kohtukulud välja Instituto dos Vinhos do Douro e do Porto IP-lt.
2.

Määruse nr 207/2009 artikli 109 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et juhul, kui rikkumise hagid, millest esimene tugineb siseriiklikule kaubamärgile seoses väidetava rikkumisega liikmesriigi territooriumil, ja teine ELi kaubamärgile seoses väidetava rikkumisega kogu liidu territooriumil, on esitatud samade poolte vahel eri liikmesriikide kohtutele, peab kohus, kellele on hagi esitatud hiljem, loobuma vaidluse sellest osast, mis puudutab selle liikmesriigi territooriumi, mida puudutab rikkumise hagi, mis on esitatud kohtule, kellele on hagi esitatud esimesena.
2.

Määruse nr 2913/92, mida on muudetud määrusega nr 2700/2000, artikli 201 lõike 3 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et tollivõlaga seotud mõiste „võlgnik“ selle sätte tähenduse hõlmab füüsilist isikut, kes osales vahetult ja teadlikult sellise tehingute skeemi, millega on tegemist põhikohtuasjas, kavandamises ja korraldamises, mille tulemusel vähenes seaduse alusel tasumisele kuuluva imporditollimaksu summa, kuigi see isik ise tollideklaratsiooni esitamiseks vale teavet ei andnud, juhul kui asjaolude põhjal selgub, et see isik teadis või oleks pidanud teadma, et selle skeemi raames ei tehtud tehinguid tavapärase majandustegevuse raames, vaid üksnes eesmärgiga saada kuritarvituse teel kasu liidu õigusega ette nähtud soodustustest. Seoses sellega ei oma tähtsust asjaolu, et see isik asus asjaomast äriühingute ja tehingute skeemi kavandama ja korraldama alles pärast seda, kui oli saanud tolliõiguse ekspertidelt kinnituse, et selline skeem on õiguspärane.
ET Euroopa Liidu Teataja C 424/12

Euroopa Kohtu (üheksas koda) 19. oktoobri 2017. aasta otsus (Finanzgericht Hamburgi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Lutz GmbH versus Hauptzollamt Hannover

(Kohtuasi C-556/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Määrus (EMÜ) nr 2658/87 - Tolliliit - Ühine tollitariifistik - Tariifne klassifitseerimine - Kombineeritud nomenklatuur - Tariifirubriigid - Alamrubriik 6212 20 00 (püks-taljevööd) - Kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused - Harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused))

(2017/C 424/16)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Hamburg

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Lutz GmbH

Vastustaja: Hauptzollamt Hannover

Resolutsioon

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas (komisjoni 9. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 927/2012 muudetud redaktsioonis) sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et aluspüksid, mille venivus laiuses on piiratud, kuid mis ei sisalda laiuses sissekootud mitteelastseid koostisosasid, kuuluvad tõenäoliselt kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 6212 20 00, kui hindamise tulemusel ilmneb, et nende aluspükste venivus laiuses on oluliselt piiratud, et toetada salendavat mõju avaldades inimkeha.

(1) ELT C 38, 6.2.2017.
ET Euroopa Liidu Teataja C 424/8

Euroopa Kohtu (viies koda) 19. oktoobri 2017. aasta otsus (Juzgado Contencioso-Administrativo de Murcia eelotsusetaotlus – Hispaania) – Europamur Alimentación SA versus Dirección General de Comercio y Protección del Consumidor de la Comunidad Autónoma de la Región de Murcia

(Kohtuasi C-295/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Tarbijakaitse - Direktiiv 2005/29/EÜ - Ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausad kaubandustavad - Direktiivi kohaldamisala - Müük hulgimüüjalt jaemüüjatele - Euroopa Kohtu pädevus - Liikmesriigi õigusaktid, milles on ette nähtud kahjumiga müügi üldine keeld - Erandid kriteeriumide põhjal, mida ei ole selles direktiivis ette nähtud))

(2017/C 424/10)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado Contencioso-Administrativo de Murcia

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Europamur Alimentación SA

Vastustaja: Dirección General de Comercio y Protección del Consumidor de la Comunidad Autónoma de la Región de Murcia

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 84/450/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/7/EÜ, 98/27/EÜ ja 2002/65/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 (ebaausate kaubandustavade direktiiv), tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune siseriiklik säte, nagu on kõne all põhikohtuasjas ning milles sisaldub üldine keeld kaupa kahjumiga müügiks pakkuda või müüa ja milles on ette nähtud sellest keelust erandi tegemise alused, mis põhinevad sellistel kriteeriumidel, mida ei ole selles direktiivis toodud.

(1) ELT C 305, 22.8.2016.
1.

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 90 lõikes 1 kasutatud mõisteid „tühistamine“, „taganemine“ ja „ülesütlemine“ tuleb tõlgendada nii, et need hõlmavad juhtumit, kus kapitalirendilepingu raames ei või liisinguandja enam nõuda liisinguvõtjalt liisingumaksete tasumist, kuna liisinguandja ütles nimetatud lepingu üles seetõttu, et liisinguvõtja ei täitnud lepingut.
Kohtuasi C-278/16: Euroopa Kohtu (viies koda) 12. oktoobri 2017. aasta otsus (Landgericht Aacheni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – kriminaalasi järgmise isiku suhtes: Frank Sleutjes (Eelotsusetaotlus — Õigusalane koostöö kriminaalasjades — Direktiiv 2010/64/EL — Artikli 3 lõige 1 — Õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses — Oluliste dokumentide tõlge — Mõiste „olulised dokumendid“ — Ühepoolses lihtmenetluses tehtud käskotsus, millega määrati selle adressaadile rahatrahv pisirikkumise eest)

Euroopa Kohtu (viies koda) 12. oktoobri 2017. aasta otsus (Landgericht Aacheni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – kriminaalasi järgmise isiku suhtes: Frank Sleutjes

(Kohtuasi C-278/16) ( 1 )

„(Eelotsusetaotlus — Õigusalane koostöö kriminaalasjades — Direktiiv 2010/64/EL — Artikli 3 lõige 1 — Õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses — Oluliste dokumentide tõlge — Mõiste „olulised dokumendid“ — Ühepoolses lihtmenetluses tehtud käskotsus, millega määrati selle adressaadile rahatrahv pisirikkumise eest)”

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landgericht Aachen

Põhikohtuasja menetluse pool

Frank Sleutjes,

menetluses osales: Staatsanwaltschaft Aachen

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiivi 2010/64/EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et selline akt nagu käskotsus, mis on siseriiklikus õiguses ette nähtud karistuse määramiseks pisirikkumise eest ja mille teeb kohus ühepoolses lihtmenetluses, on nimetatud artikli lõike 1 tähenduses „oluline dokument“, mille kirjalik tõlge tuleb selles sättes ette nähtud vorminõuete kohaselt tagada menetluskeelt mittevaldavale kahtlustatavale või süüdistatavale, et võimaldada tal kasutada oma kaitseõigusi ja tagada menetluse õiglus.

( 1 ) ELT C 335, 12.9.2016.
Kohtuasi C-289/16: Euroopa Kohtu (üheksas koda) 12. oktoobri 2017. aasta otsus (Bundesgerichtshofi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Kamin und Grill Shop GmbH versus Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs eV (Eelotsusetaotlus — Põllumajandus — Mahepõllumajanduslikud tooted — Määruse (EÜ) nr 834/2007 alusel kehtestatud kontrollsüsteem — Mõiste „müük otse lõpptarbijale või lõppkasutajale“)

Euroopa Kohtu (üheksas koda) 12. oktoobri 2017. aasta otsus (Bundesgerichtshofi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Kamin und Grill Shop GmbH versus Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs eV

(Kohtuasi C-289/16) ( 1 )

„(Eelotsusetaotlus — Põllumajandus — Mahepõllumajanduslikud tooted — Määruse (EÜ) nr 834/2007 alusel kehtestatud kontrollsüsteem — Mõiste „müük otse lõpptarbijale või lõppkasutajale“)”

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Kamin und Grill Shop GmbH

Kostja: Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs eV

Resolutsioon

Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta artikli 28 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selleks, et tooteid saaks käsitada lõpptarbijale või lõppkasutajale „otse“ müüdud toodetena selle sätte tähenduses, on tähtis, et müük toimuks ettevõtja või tema müügitöötajate ja lõpptarbija samaaegsel kohalolekul.

( 1 ) ELT C 350, 26.9.2016.
Kohtuasi C-218/16: Euroopa Kohtu (teine koda) 12. oktoobri 2017. aasta otsus (Sąd Okręgowy w Gorzowie Wielkopolskim’i eelotsusetaotlus – Poola) – menetlus, mille algatamist taotles Aleksandra Kubicka (Eelotsusetaotlus — Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala — Määrus (EL) nr 650/2012 — Pärimisasjad ja Euroopa pärimistunnistus — Kohaldamisala — Kinnisasi, mis asub liikmesriigis, kus ei tunta vindikatsioonilegaati — Keeldumine niisuguse annaku asjaõigusliku toime tunnustamisest)

Euroopa Kohtu (teine koda) 12. oktoobri 2017. aasta otsus (Sąd Okręgowy w Gorzowie Wielkopolskim’i eelotsusetaotlus – Poola) – menetlus, mille algatamist taotles Aleksandra Kubicka

(Kohtuasi C-218/16) ( 1 )

„(Eelotsusetaotlus — Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala — Määrus (EL) nr 650/2012 — Pärimisasjad ja Euroopa pärimistunnistus — Kohaldamisala — Kinnisasi, mis asub liikmesriigis, kus ei tunta vindikatsioonilegaati — Keeldumine niisuguse annaku asjaõigusliku toime tunnustamisest)”

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Gorzowie Wielkopolskim

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Aleksandra Kubicka

menetluses osales: Przemysława Bac, kes tegutseb notarina

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määruse (EL) nr 650/2012, mis käsitleb kohtualluvust, kohaldatavat õigust ning otsuste tunnustamist ja täitmist, ametlike dokumentide vastuvõtmist ja täitmist pärimisasjades ning Euroopa pärimistunnistuse loomist, artikli 1 lõike 2 punkte k ja l ning artiklit 31 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi ametiasutuse keeldumine sellise vindikatsioonilegaadi asjaõigusliku toime tunnustamisest, mida tunnustab pärimise suhtes kohaldatav õigus, mille testaator on valinud kooskõlas määruse artikli 22 lõikega 1, juhul kui keeldumise aluseks on põhjendus, et annaku esemeks on kinnisasi, mis asub selles liikmesriigis, mille seadustes ei tunta annaku instituuti, millel on otsene asjaõiguslik toime pärandi avanemise päeval.

( 1 ) ELT C 335, 12.9.2016.
Kohtuasi C-262/16: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 12. oktoobri 2017. aasta otsus (Upper Tribunali (Tax and Chancery Chamber) eelotsusetaotlus – Ühendkuningriik) – Shields & Sons Partnership versus The Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs (Eelotsusetaotlus — Maksustamine — Käibemaks — Direktiiv 2006/112/EÜ — Artikli 296 lõige 2 — Artikkel 299 — Põllumajandustootjate ühine kindla maksumääraga skeem — Ühisest skeemist välja jätmine — Tingimused — Mõiste „põllumajandustootjate kategooria“)

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 12. oktoobri 2017. aasta otsus (Upper Tribunali (Tax and Chancery Chamber) eelotsusetaotlus – Ühendkuningriik) – Shields & Sons Partnership versus The Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

(Kohtuasi C-262/16) ( 1 )

„(Eelotsusetaotlus — Maksustamine — Käibemaks — Direktiiv 2006/112/EÜ — Artikli 296 lõige 2 — Artikkel 299 — Põllumajandustootjate ühine kindla maksumääraga skeem — Ühisest skeemist välja jätmine — Tingimused — Mõiste „põllumajandustootjate kategooria“)”

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Shields & Sons Partnership

Kostja: The Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

Resolutsioon

1. Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 296 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selles on ammendavalt ette nähtud kõik juhud, mil liikmesriik võib põllumajandustootjate ühisest kindla maksumääraga skeemist põllumajandustootja välja jätta.

2. Direktiivi 2006/112 artikli 296 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et põllumajandustootjad, kelle puhul on tuvastatud, et summa, mille nad saavad põllumajandustootjate ühise kindla maksumääraga skeemi liikmetena, on märksa suurem summast, mille nad oleksid saanud maksukohustuslastena käibemaksu tavaskeemis või lihtsustatud käibemaksuskeemis, ei ole selle sätte tähenduses põllumajandustootjate kategooria.

( 1 ) ELT C 260, 18.7.2016.
Kohtuasi C-156/16: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 12. oktoobri 2017. aasta otsus (Finanzgericht München’i eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Tigers GmbH versus Hauptzollamt Landshut (Eelotsusetaotlus — Rakendusmäärus (EL) nr 412/2013 — Artikli 1 lõige 3 — Ühenduse tolliseadustik — Artikkel 78 — Reegel, mis seab individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamise tingimuseks nõuetekohase arve esitamise — Nõuetekohase faktuurarve esitamise lubatavus pärast tollideklaratsiooni esitamist — Tagasimaksmisest keeldumine)

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 12. oktoobri 2017. aasta otsus (Finanzgericht München’i eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Tigers GmbH versus Hauptzollamt Landshut

(Kohtuasi C-156/16) ( 1 )

„(Eelotsusetaotlus — Rakendusmäärus (EL) nr 412/2013 — Artikli 1 lõige 3 — Ühenduse tolliseadustik — Artikkel 78 — Reegel, mis seab individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamise tingimuseks nõuetekohase arve esitamise — Nõuetekohase faktuurarve esitamise lubatavus pärast tollideklaratsiooni esitamist — Tagasimaksmisest keeldumine)”

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht München

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Tigers GmbH

Vastustaja: Hauptzollamt Landshut

Resolutsioon

Nõukogu 13. mai 2013. aasta rakendusmääruse (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes, artikli 1 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega lubatakse pärast tollideklaratsiooni esitamist esitada nõuetekohane faktuurarve, et kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, kui kõik muud eeltingimused individuaalse dumpinguvastase tollimaksu määra kohaldamiseks on täidetud ja kui tagatakse dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane kohaldamine, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

( 1 ) ELT C 211, 13.6.2016.
2.

Määruse nr 6/2002 artikli 20 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et kolmas isik, kes ilma ühenduse disainilahendusest tulenevate õiguste omaniku loata kasutab – sealhulgas oma veebisaidi vahendusel – niisugustele disainilahendustele vastavate toodete pilte, kui ta pakub seaduslikult müügiks tooteid, mis on mõeldud neist disainilahendustest tulenevate õiguste omaniku konkreetsete toodete lisatarvikutena kasutamiseks, eesmärgiga selgitada või näidata selliselt müüdavate toodete ja nimetatud õiguste omaniku konkreetsete toodete koos kasutamist, reprodutseerib „osundamiseks“ nimetatud artikli 20 lõike 1 punkti c tähenduses, kusjuures niisugune reprodutseerimine on selle sätte alusel lubatud ainult siis, kui see vastab selles sättes ette nähtud kumulatiivsetele tingimustele, mille täidetust peab kontrollima liikmesriigi kohus.
ET Euroopa Liidu Teataja C 402/5

Euroopa Kohtu (esimene koda) 4. oktoobri 2017. aasta otsus (Court of Appeal’i (England & Wales) (Civil Division) eelotsusetaotlus – Ühendkuningriik) – Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs versus Mercedes-Benz Financial Services UK Ltd

(Kohtuasi C-164/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Käibemaks - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artikli 14 lõike 2 punkt b - Kaubatarne - Mootorsõidukid - Väljaostuvõimalusega kapitalirendileping))

(2017/C 402/05)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Commissioners for Her Majesty's Revenue & Customs

Vastustaja: Mercedes-Benz Financial Services UK Ltd

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 14 lõike 2 punktis b kasutatud väljendit „leping rendi kohta, millega nähakse ette, et tavaliselt läheb omandiõigus üle hiljemalt viimase osamakse tasumisega“ tuleb tõlgendada nii, et see on väljaostuvõimalusega tüüprendilepingu suhtes kohaldatav, kui lepingu finantstingimuste põhjal saab järeldada, et väljaostuvõimaluse kasutamine osutub ainsaks majanduslikult otstarbekaks valikuks, mida rendilevõtja siis, kui aeg on käes, saaks teha juhul, kui lepingut on täidetud kuni selle lõppemiseni – asjaolu, mille kontrollimine on liikmesriigi kohtu ülesanne.

(1) ELT C 191, 30.5.2016.
ET Euroopa Liidu Teataja C 402/6

Euroopa Kohtu (teine koda) 5. oktoobri 2017. aasta otsus (Oberlandesgericht Düsseldorfi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Hanssen Beleggingen BV versus Tanja Prast-Knipping

(Kohtuasi C-341/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö tsiviil- ja kaubandusasjades - Määrus (EÜ) nr 44/2001 - Kohtualluvus - Artikli 2 lõige 1 - Kostja elukohajärgne kohtualluvus - Artikli 22 punkt 4 - Erandlik kohtualluvus intellektuaalomandi õiguste registreerimise või kehtivuse küsimuses - Kohtumenetlus selle tuvastamiseks, kas teatav isik on õigesti registreeritud kaubamärgi omanikuna))

(2017/C 402/07)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberlandesgericht Düsseldorf

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Hanssen Beleggingen BV

Vastustaja: Tanja Prast-Knipping

Resolutsioon

Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 22 punkti 4 tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav vaidlustele, mille eesmärk on tuvastada, kas teatav isik on kaubamärgiomanikuna õigesti registreeritud.

(1) ELT C 326, 5.9.2016.
ET Euroopa Liidu Teataja C 402/6

Euroopa Kohtu (esimene koda) 4. oktoobri 2017. aasta otsus (Corte suprema di cassazione eelotsusetaotlus – Itaalia) – Agenzia delle Entrate versus Federal Express Europe Inc.

(Kohtuasi C-273/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Käibemaks - Kuues direktiiv 77/388/EMÜ - Direktiiv 2006/112/EÜ - Käibemaksuvabastus - Artikli 86 lõike 1 punkt b ja artikkel 144 - Väikese väärtusega või mittekaubanduslikku laadi kaupade imporditollimaksudest vabastamine - Kaupade impordiga seotud teenuste osutamise maksust vabastamine - Liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt maksustatakse käibemaksuga dokumentide ja väikese väärtusega kaupade veokulud, hoolimata sellest, et need on mittemaksustatavate kaupade suhtes kõrvalist laadi))

(2017/C 402/06)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Corte suprema di cassazione

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Agenzia delle Entrate

Vastustaja: Federal Express Europe Inc.

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklit 144 koostoimes selle direktiivi artikli 86 lõike 1 punktiga b tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mille kohaselt on kõrvalteenustele, sealhulgas veoteenustele käibemaksuvabastuse kohaldamiseks nõutav mitte üksnes see, et nende maksumus oleks arvestatud maksustatava väärtuse hulka, vaid ka see, et nendelt teenustelt oleks importimise ajal tollis käibemaks tegelikult tasutud.

(1) ELT C 343, 19.9.2016.
ET Euroopa Liidu Teataja C 392/7

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 21. septembri 2017. aasta otsus (Prim’Awla tal-Qorti Ċivili eelotsusetaotlus – Malta) – Malta Dental Technologists Association, John Salomone Reynaud versus Superintendent tas-Saħħa Pubblika, Kunsill tal-Professjonijiet Kumplimentari għall-Mediċina

(Kohtuasi C-125/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Direktiiv 2005/36/EÜ - Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine - Hambatehnikud - Kutsealal tegutsemise tingimused vastuvõtvas liikmesriigis - Hambaarsti kohustusliku vahendamise nõue - Nimetatud nõude kohaldamine kliinilistele hambatehnikutele, kes tegutsevad oma kutsealal päritoluliikmesriigis - ELTL artikkel 49 - Asutamisvabadus - Piirang - Põhjendatus - Üldise huvi eesmärk tagada rahvatervise kaitse - Proportsionaalsus))

(2017/C 392/10)

Kohtumenetluse keel: malta

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Prim’Awla tal-Qorti Ċivili

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Malta Dental Technologists Association, John Salomone Reynaud

Kostjad: Superintendent tas-Saħħa Pubblika, Kunsill tal-Professjonijiet Kumplimentari għall-Mediċina

Resolutsioon

ELTL artiklit 49 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta direktiiviga 2013/55/EL, artikli 4 lõiget 1 ning artikli 13 lõike 1 esimest lõiku tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, nagu käsitletakse põhikohtuasjas, mis näevad ette, et hambatehniku kutseala tuleb teostada koostöös hambaarstiga, kuivõrd see nõue on nimetatud õigusnormide alusel kohaldatav kliinilistele hambatehnikutele, kes on oma kutsekvalifikatsiooni saanud mõnes muus liikmesriigis ja kes soovivad oma kutsealal tegutseda esimesena mainitud liikmesriigis.

(1) ELT C 191, 30.5.2016.
2)

Direktiivi 90/435 artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et see ei luba liikmesriigil kohaldada niisugust siseriiklikku normi, nagu 10. aprilli 1992. aasta kuningliku dekreediga kooskõlastatud ja 12. juuni 1992. aasta seadusega kinnitatud 1992. aasta tulumaksuseadustiku artikli 198 punkt 10, kuna see on ulatuslikum pettuste ja kuritarvituste vältimiseks vajalikust.