ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :11 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(kolmas koda)
24. veebruar 2010
Kohtuasi F-89/08
P
versus
Euroopa Parlament
Avalik teenistus — Ajutised teenistujad — Euroopa Parlament — Teenistusest vabastamine — 
Usalduse kaotus
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, milles hageja palub esiteks tühistada 
parlamendi 15. aprilli 2008 . aasta otsus, millega lõpetati hageja ajutise teenistuja leping, 
teiseks e nnistada t a tagasiulatuvalt teenistusse, ko lmandaks m aksta välja tema töötasu 
alates 15. juulist 2008 , neljandaks h üvitada m ittevaraline ja kar jäärile tekitatud ka hju, mis 
talle väidetavalt teenistusest vabastamise o tsusega tekitati, ning v iiendaks m õista 
kohtukulud välja parlamendilt.
Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Pooled ka nnavad ise oma ko htukulud.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Ajutised t eenistujad — Muude t eenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti c 
kohaldamisalasse k uuluvad ajutised t eenistujad — Parlamendi poliitilise fraktsiooni teenistuses o lev 
ajutine teenistuja
(Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 2 punkt c)
2. Ametnikud — Ajutised t eenistujad — Muude t eenistujate teenistustingimuste artikli 2 punkti c 
kohaldamisalasse k uuluvad ajutised t eenistujad — Parlamendi poliitilise fraktsiooni teenistuses o lev 
ajutine teenistuja
(Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 2 punkt c)
3. Ametnikud — Ajutised t eenistujad — Teenistusest vabastamise otsus — Põhjendamiskohustus — 
Ulatus
(Personalieeskirjad, artikli 25 t eine lõik ja artikli 90 lõige 2; muude teenistujate teenistustingimused, 
artikli 2 punkt c)
4. Tühistamishagi — Väited — Võimu kuritarvitamine — Mõiste
5. Ametnikud — Haldusorgani hoolitsemiskohustus — Ulatus — Piirid
(Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 2 punkt c)
2 ECLI:EU:F:2010 :11KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-89/08
PVS.PARLAMENT
6. Ametnikud — Hagi — Ese — Ettekirjutus haldusorganile — Vastuvõetamatus
(EÜ artikkel 233; personalieeskirjad, artikkel 91)
1. Kaitseõiguste tagamine isiku v astu alustatud mis tahes me netluses, mille tulemusena võidakse teha 
tema huve ka hjustav otsus, on ü henduse õiguse üldpõhimõte ja see tuleb tagada ka s iis, kui asjaomast 
menetlust ei ole ku idagi reguleeritud. Selle põhimõtte järgi tuleb huvitatud isikule anda e nne teda 
puudutava akti vastuvõtmist võimalus teha tõhusalt teatavaks o ma seisukoht n ende faktiliste asjaolude 
ja olukordad e tõelevastavuse ja asjakohasuse ko hta, mille alusel asjaomane otsus tehti.
Kaitseõiguste rikkumise ko hta esitatud väitele ei saa s iiski tulemuslikult tugineda, ku i tegemist on 
otsusega, millega lõpetatakse ametniku l ähetus parlamendi p oliitilise fraktsiooni juures. Tõepoolest, 
võttes ar vesse poliitilise fraktsiooni juures täidetavate tööülesannete eripära j a vajadust säilitada 
niisuguses poliitilises keskkonn as asjaomase fraktsiooni ja sinna lähetatud ametnike v ahel vastastikune 
usaldus, ei ole niisugusel juhul kohustuslik asjassepuutuv isik enne kõn ealuste tööülesannete täitmist 
lõpetava otsuse tegemist üle kuu lata.
Seda e randit ko haldatakse alati siis, kui on v aja säilitada „usalduslike s uhete” olemasolu, s.o kõ ikide 
ajutiste teenistujate puhul, ke s on t ööle võetud m uude teenistujate teenistustingimuste ar tikli 2 
punkti c alusel – v õttes ar vesse, et vastastikune usaldus on o sutatud sättes viidatud ajutiste 
teenistujate lepingute tähtis element –, kui nende leping on u saldusliku s uhte ka tkem ise tõttu üles 
öeldud. Seega ei ole otsuse, millega lõpetatakse usaldusliku s uhte ka tkem ise tõttu m uude teenistujate 
teenistustingimuste artikli 2 punkti c alusel sõlmitud leping, tegemise eelduseks asjaomase isiku ee lnev 
ärakuulamine.
(vt punktid 29–33)
Viited:
Euroopa Kohus: 15. juuli 1970 , kohtuasi 44/69: Buchler vs. komisjon ( EKL 1970 , lk 733, punkt 9); 10. juuli 1986 , 
kohtuasi 234/84: Belgia vs. komisjon (EKL 1986 , lk 2263 , punkt 27); 3. oktoober 2000 , kohtuasi C-458/98 P: Industrie 
des poudres sphériques vs. nõukogu (EKL 2000 , lk I-8147 , punkt 99); 5. oktoober 2000 , kohtuasi C-288/96: Saksamaa 
vs. ko misjon ( EKL 2000 , lk I-8237 , punkt 99); 29. aprill 2004 , ko htuasi C-111/02 P: parlament vs. Reynolds 
(EKL 2004 , lk I-5475 , punktid 50-60); 9. november 2006 , kohtuasi C-344/05 P. komisjon v s. De Bry (EKL 2006 , 
lk I-10915 , punkt 37).
Esimese Astme K ohus: 28. jaanuar 1992 , kohtuasi T-45/90: Speybrouck vs. parlament (EKL 1992 , lk II-33, punkt 94); 
17. oktoober 2006 , ko htuasi T-406/04: Bonnet vs. Euroopa Kohus (EKL A T 2006 , lk I-A-2-213 j a II-A-2-1097 , 
punkt 79).
2. Vastavalt parlamendi juhatuse 3. mai 2004 . aasta otsuse volituste andmise ko hta ametisse nimetavale 
asutusele või ametiisikule ja teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele (muudetud parlamendi 
juhatuse 26. oktoobri 2004 . aasta otsusega) ar tiklile 4, mis puudutab fraktsioonilise kuu luvuseta 
parlamendiliikme id, on p arlamendi pe asekretär s elle ametiisiku ü lesannetes, ke s sõlmib lepingud 
muude teenistujate teenistustingimuste ar tikli 2 punktis c osutatud ajutiste teenistujatega, kes on 
eespool nimetatud parlamendiliikme te juurde tööle võetud. Seega on p arlamendi pe asekretär isik, ke s 
on p ädev t egema otsuse vabastada t eenistusest ajutine teenistuja, kes töötab m õne fraktsioonilise 
kuuluvuseta parlamendiliikme j uures. Poliitilistel fraktsioonidel on s iiski kaa lutlusõigus valida v älja 
töötajad, keda n ad s oovivad e nda juurde ajutiste ülesannete täitmiseks tööle võtta, kui ka n endega 
teenistussuhe lõpetada.
Mis puutub fraktsioonilise kuu luvuseta p arlamendiliikme tesse, ke s ei ole p oliitilist fraktsiooni 
moodustanud, siis on h aldustöötaja „fraktsioonilise kuu luvuseta parlamendiliikme te koo rdinaator”, 
kelle ülesanne on h oida s idet nii fraktsioonilise kuu luvuseta parlamendiliikme te vahel ku i ka 
fraktsioonilise kuu luvuseta parlamendiliikme te ja m uude poliitiliste fraktsioonide või parlamendi
ECLI:EU:F:2010 :11 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-89/08
PVS.PARLAMENT
 haldusteenistuste vahel. See koo rdinaator haldab ka f raktsioonilise kuu luvuseta parlamendiliikme te 
kasutada o levaid ü hiseid ressursse ning pe ab seega tagama nende liikme te juures töötavate ajutiste 
teenistujate suhtes muude teenistujate teenistustingimuste ko haldamise.
Kõnealused ajutised teenistujad töötavad v aldavalt ühe parlamendiliikme j uures, kes on n ende vahetu 
administratiivne ülemus. Ta kir jutab m uu h ulgas alla nende lähetuskorraldustele. Järelikult, ku igi 
praktikas selleks, et tagada f raktsioonilise kuu luvuseta p arlamendiliikme te „rühma” igapäevane 
administratiivne toimimine, täidab ajutine teenistuja ka htlemata ülesandeid, mis puudutavad l isaks 
tema e nda v ahetule ad ministratiivsele ü lemusele ka t eisi f raktsioonilise kuu luvuseta 
parlamendiliikme id, on n imetatud ülemus siiski ai nus isik, ke llega tal peab olema usalduslik suhe. Seega 
juhul, ku i teenistuja vahetu ad ministratiivse ülemuse ja teenistuja vaheline usalduslik suhe ka tkeb, 
esitab fraktsioonilise kuu luvuseta parlamendiliikme te koo rdinaator parlamendi pe asekretäril taotluse 
teenistusest vabastamiseks n ing p arlamendi pe asekretär t eeb selle taotluse alusel teenistusest 
vabastamise otsuse. Kui selle otsuse aluseks on t eenistuja vahetu ad ministratiivse ülemuse usalduse 
kaotus, ei saa s eda o tsust tühistada ü ksnes põhjusel, et usalduse ka otus puudutab vaid ü hte 
fraktsioonilise kuu luvuseta parlamendiliiget.
(vt punktid 39–43, 45 j a 46)
Viited:
Euroopa Kohus: eespool viidatud ko htuotsus parlament vs. Reynolds (punkt 50).
3. Ükski ü lekaalukas põhjus ei luba jätta ajutisi teenistujaid kai tseta põhjendamatu teenistusest 
vabastamise ee st, eriti ku i nad on s eotud tähtajatu töölepinguga või ku i nad t ähtajalise töölepingu 
korral vabastatakse teenistusest enne lepingu lõppem ist. Piisava kai tse tagamiseks on s ellega seoses 
oluline võimaldada ü helt poolt asjaomastel isikutel kon trollida, kas nende õigustatud huvidega on 
arvestatud või kas neid on ka hjustatud, ning hinnata võimalust ko htusse pöörduda, ja teiselt poolt 
võimaldada ko htul kon trolli teostada, mis tähendab tunnistada, et asutusel on p õhjendamiskohustus.
Kui teenistusest vabastamise o tsus tehakse u salduse ka otuse tõttu, ei ole asjaomasel isikul 
menetluslikke t agatisi, n agu õ igus o lla h aldusmenetluses ära kuu latud. S eetõttu on 
põhjendamiskohustus ja selle järgimine ad ministratsiooni poolt ainus tagatis, mis võimaldab sellel 
isikul v ähemalt p ärast t ema h uve ka hjustava o tsuse t egemist ka sutada o lemasolevaid 
õiguskaitsevahendeid otsuse õiguspärasuse vaidlustamiseks.
Usaldusliku suhte ku i isiklikku l aadi ka tkem ine ei tugine siiski tingimata objektiivsetel asjaoludel. Seega 
piisab teenistusest vabastamise otsuse põhjendamiseks ü ksnes sellest, ku i ollakse seisukohal, et 
usalduslik suhe on ka tkenud. Järelikult, ku i teenistusest vabastamise otsus tugineb üksnes niisugusel 
järeldusel, siis võib olla piiratud nõ ue, et otsuse põhjendustes pe ab täpsustama usaldusliku s uhte 
katkem ist puudutavaid v õi neid õigustavaid f aktilisi asjaolusid.
Siiski pe ab ee lkõige p arlamendi f raktsioonilise kuu luvuseta liikme te juures töötavate ajutiste 
teenistujatega seoses usalduse ka otusel tugineva teenistusest vabastamise otsuse põhjendus tingimata 
sisaldama piisavaid s elgitusi isiku ko hta, kellega usalduslik suhe on l õppenud. Asjaomane teenistuja 
saab seeläbi kindel olla, et otsus puudutab tema vahetut administratiivset ülemust, st fraktsioonilise 
kuuluvuseta parlamendiliiget, ke llega tal peab olema usalduslik suhe.
Ajutine teenistuja ei pea ebapiisavalt põhjendatud otsuse ko rral selle otsuse põhjendustega ise tutvuma. 
Seega, ku i otsus on e bapiisavalt põhjendatud, ei saa ad ministratsioon v iidata asjaolule, et otsuse 
põhjendused o lid a sjaomase teenistuja isikutoimikus kä ttesaada vad, et ko hus jätaks e bapiisava 
põhjenduse ko hta esitatud väite ko htumenetluses kõ rvale. Kuna pe rsonalieeskirjade artikli 90 lõike 2 
alusel teenistuja esitatud ka ebuse sõnastuse ko haselt sai t a otsuse p õhjendustest teada o ma
4 ECLI:EU:F:2010 :11KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-89/08
PVS.PARLAMENT
 isikutoimikuga tutvudes, oleks siiski üleliigne tühistada s ee otsus põhjusel - m is väärib kü ll krii tikat -, et 
institutsioon e i ole neid põhjendusi kaebuse rahuldamata jätmise otsuses sõnaselgelt esitanud.
(vt punktid 69–74, 77 j a 81–83)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 8. detsember 2005 , kohtuasi T-237/00: Reynolds vs. parlament (EKL AT 2005 , lk I-A-385 
ja II-1731 , punkt 95); 8. september 2009 , kohtuasi T-404/06 P: ETF vs. Landgren (EKL 2009 , lk II-2841 ).
Avaliku T eenistuse Kohus: 26. oktoober 2006 , ko htuasi F-1/05: Landgren vs. ETF (EKL A T 2006 , lk I-A-1-123 
ja II-A-1-459, punktid 73 ja 74).
4. Õigusakti puhul on v õimu ku ritarvitamisega tegemist vaid s iis, ku i objektiivsete, asjakohaste ja 
ühtelangevate tõendite põhjal selgub, et õigusakt on v astu võetud eranditult või pe amiselt teiste 
eesmärkide saavutamiseks, ku i need, millele toetuti, või asutamislepingus spetsiaalselt ette nähtud 
menetluse vältimiseks.
(vt punkt 87)
Viited:
Euroopa Kohus: 21. juuni 1958 , kohtuasi 8/57: Groupeme nt des hauts fourneaux et aciéries belges vs. Ülemamet 
(EKL 1958 , lk 223, 256 ); 10. märts 2005 , kohtuasi C-342/03: Hispaania vs. nõukogu (EKL 2005 , lk I-1975 , punkt 64); 
7. september 2006 , kohtuasi C-310/04: Hispaania vs. nõukogu (EKL 2006 , lk I-7285 , punkt 69).
5. Administratsiooni hoolitsemiskohustus pee geldab vastastikuste õiguste ja ko hustuste tasakaalu, mille 
personalieeskirjad on a metiasutuse ja avalike t eenistujate vahelistes suhetes ke htestanud. Niisugune 
tasakaal tähendab ee lkõige seda, et ametiasutus võtab ametniku s eisundit puudutavat otsust langetades 
arvesse kõ iki otsust mõjutada v õivaid a sjaolusid ja arvestab sealjuures lisaks teenistusüksuse huvidele ka 
asjassepuutuva ametniku h uve. Vastastikune usaldus on m uude teenistujate teenistustingimuste 
artikli 2 punktis c sätestatud ajutiste teenistujate lepingutes siiski o luline element. Seega, ku i 
erandlikud asjaolud kõ rvale jätta, ei saa h oolitsemiskohustustest tulenevad v õimalikud piirangud 
administratsiooni tegevusele usaldusliku s uhte ka tkem ise ko rral takistada s ellel põhjusel teenistusest 
vabastamise otsuse tegemist.
(vt punktid 112 j a 113)
Viited:
Euroopa Kohus: 28. mai 1980 , liidetud ko htuasjad 33/79 j a 75/79: Kuhner vs. ko misjon ( EKL 1980 , lk 1677 , 
punkt 22); 29. juuni 1994 , kohtuasi C-298/93 P: Klinke vs. Euroopa Kohus (EKL 1994 , lk I-3009 , punkt 38).
Esimese Astme K ohus: eespool viidatud ko htuotsus Speybrouck vs. parlament (punkt 94); eespool viidatud ko htuotsus 
Bonnet vs. Euroopa Kohus (punkt 47).
6. Personalieeskirjade artikli 91 a lusel esitatud hagi raa mes ei ole ühenduste ko htu ülesanne teha liidu 
institutsioonidele ettekirjutusi. Es iteks on t a institutsioonidele ettekirjutuste tegemiseks s elgelt 
ebapädev j a teiseks on a sjassepuutuv institutsioon ko hustatud a kti tühistamise ko rral võtma 
kohtuotsuse täitmiseks vajalikud mee tmed.
(vt punkt 120)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 27. juuni 2002 , liidetud ko htuasjad T-373/00, T-27/01, T-56/01 ja T-69/01: Tralli vs. EKP 
(EKL AT 2002 , lk I-A-97 ja II-453, punkt 42 ja seal viidatud ko htupraktika).