Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus – Ühenduse kohtusse esitatud hagi –Apellatsioonikoja poolt vastulausemenetluse kohta tehtud otsuse õiguspärasus – Vaidlustamine uutele õiguslikele asjaoludele viidates – Vastuvõetavuse tingimused

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 74 lõige 1)

2. Ühenduse kaubamärk – Menetlusnormid – Vastulausemenetlus – Kontrollimise piirdumine esitatud väidetega – Varasema kaubamärgi maine ‑ Poolte kohustus esitada faktilised asjaolud ja tõendid – Varasema kaubamärgi eriomane eristusvõime – Kontrollimine omal algatusel

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 74)

3. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade jaoks registreeritud identse või sarnase varasema kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Sõnamärgid „HOOLIGAN” ja „OLLY GAN”

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

1. Vastavalt ühenduse kaubamärgimääruse nr 40/94 artikli 74 lõike 1 viimasele osale saab Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikoda, lahendades vastulausemenetluse lõpetamise otsuse peale esitatud kaebust, oma otsuses tugineda vaid nendele suhtelistele keeldumispõhjustele, mida asjaomane pool on välja toonud, ja vaid nendele seonduvatele faktilistele asjaoludele ja tõenditele, mida pooled on esitanud.

Suhtelise keeldumispõhjuse või poolte esitatud nõudmiste toetuseks välja toodud muude sätete kohaldamise kriteeriumid kuulusid Siseturu Ühtlustamise Ameti kontrollitavate õiguslike asjaolude hulka, sama kehtib ka seoses õigusküsimusega, mida tuleb tingimata kontrollida selleks, et hinnata poolte esitatud väiteid ja otsustada, kas nõudmised rahuldada või rahuldamata jätta, isegi kui pooled ei ole selle küsimuse osas oma seisukohta väljendanud ja Siseturu Ühtlustamise Amet ei ole seda aspekti käsitlenud. Kui väidetakse, et Siseturu Ühtlustamise Amet on poolte nõudmisi käsitledes käitunud õigusvastaselt, näiteks rikkunud võistlevuse põhimõtet, siis see väidetav õigusvastasus kuulub samuti asja õiguslikku raamistikku.

Eeltoodust tuleneb, et Esimese Astme Kohtus esitatud õiguslikud asjaolud, mida ei ole eelnevalt esitatud mõnes Siseturu Ühtlustamise Ameti üksuses ja mis puudutavad õigusküsimust, mis ei ole poolte esitatud väiteid ning nõudmisi arvestades määruse nr 40/94 õige kohaldamise tagamiseks vajalik, ei saa mõjutada apellatsioonikoja sellise otsuse õiguspärasust, mis puudutab suhtelise keeldumispõhjuse kohaldamist, kuna sellised õiguslikud asjaolud ei kuulu apellatsioonikojale lahendamiseks esitatud vaidluse õiguslikku raamistikku. Seetõttu on need õiguslikud asjaolud vastuvõetamatud.

Kui aga määruse nr 40/94 õige kohaldamise tagamiseks tuleb poolte esitatud väiteid ning nõudmisi arvestades kohaldada teatavat õigusnormi või käsitleda asjaomast õigusküsimust, siis võib selle küsimusega seotud õiguslikule asjaolule tugineda esimest korda Esimese Astme Kohtus.

Poolte protsessuaalse võrdsuse põhimõtte kohaselt kehtivad Esimese Astme Kohtus menetlusse astujate suhtes samad vastuvõetavust käsitlevad sätted kui hagejate suhtes.

(vt punktid 21–23)

2. Kui ühenduse kaubamärgimääruse nr 40/94 artikli 74 kohaselt kontrollib Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kõiki väiteid, mis on seotud kaubamärgi mainest tuleneva eristusvõimega, siis on olukord teine juhul, kui menetluspool ei ole üldse tuginenud varasemate kaubamärkide tuntusele ega ole esitanud tõendeid sellise maine kohta. Esiteks, kuna kaubamärgi maine on a priori üksnes oletuslik, siis tuleb pooltel selleks, et Siseturu Ühtlustamise Amet saaks nende esitatud väidete üle nõuetekohaselt otsustada, oma nõuet piisavalt täpsustada. Teisalt põhineb maine hindamine põhimõtteliselt faktilistel asjaoludel, mille esitamine on poolte ülesanne. Juhul kui vastulause esitanud pool soovib tugineda asjaolule, et tema kaubamärk on laialt tuntud, lasub tal kohustus esitada faktid ja vajaduse korral ka tõendid, mis võimaldavad Siseturu Ühtlustamise Ametil kontrollida sellise väite paikapidavust.

Seevastu varasema kaubamärgi eriomase eristusvõime osas on Siseturu Ühtlustamise Ametil kohustus vajaduse korral kas või omal algatusel seda asjaolu vastulause alusel kontrollida. Erinevalt mainest ei eelda eriomase eristusvõime hindamine pooltelt faktiliste asjaolude esitamist. Peale selle ei ole kõnealuse hindamise tingimuseks seatud poolte esitatud väiteid ja argumente, mis seda eriomast eristusvõimet toetaksid, sest ainult Siseturu Ühtlustamise Amet tuvastab ja hindab selle olemasolu, pidades silmas varasemat kaubamärki, millele tugineb vastulause.

(vt punktid 30, 32)

3. Sõnamärgi HOOLIGAN, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse Nizza kokkuleppe klassi 25 kuuluvate „rõivaste ja peakatete” jaoks, ja sõnamärkide OLLY GAN, mis on nimetatud kokkuleppe samasse klassi kuuluvate rõivaste jaoks varem registreeritud rahvusvahelise kaubamärgina muude riikide seas ka Portugalis ning siseriikliku kaubamärgina Prantsusmaal, segiajamine Prantsuse ja Portugali keskmiste tarbijate poolt ei ole tõenäoline, kuna vastandatud tähised on kõlalisest sarnasusest hoolimata visuaalselt ja kontseptuaalselt erinevad ning ei saa kinnitada väidet, mille kohaselt varasematel kaubamärkidel on tugev eriomane eristusvõime, millest tulenevalt asjaomane avalikkus ei aja taotletavat kaubamärki varasemate kaubamärkidega segi, ja seda eriti rõivasektoris.

(vt punktid 56, 62, 65, 67, 69)