Liidetud kohtuasjad T-115/09 ja T-116/09

Electrolux AB ja

Whirlpool Europe BV

versus

Euroopa Komisjon

„Riigiabi — Suurte kodumasinate tootjale antav ümberkorraldamisabi, millest Prantsuse Vabariik teatas — Otsus, millega abi tunnistatakse teatud tingimustel ühisturuga kokkusobivaks — Ilmsed hindamisvead — Suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta”

Kohtuotsuse kokkuvõte

EÜ artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldamisel on komisjonil laiaulatuslik kaalutlusõigus, mille kasutamine tähendab keerulisi majanduslikke ja sotsiaalseid hinnanguid, mis tuleb teostada ühenduse kontekstis. Lisaks võib komisjon kehtestada endale oma kaalutlusõiguse teostamiseks juhiseid selliste õigusaktidega nagu suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, tingimusel et sellised aktid sisaldavad juhiseid institutsiooni järgitavate lähenemisviiside kohta ega kaldu kõrvale asutamislepingu sätetest. Kohtulik kontroll selle üle, kuidas komisjon on kasutanud talle EÜ artikli 87 lõike 3 punkti c kohaldamisel kuuluvat kaalutlusõigust, piirdub üksnes sellega, kas on järgitud menetlusnorme ja täidetud põhjendamiskohustust, samuti kontrollitakse arvesse võetud faktiliste asjaolude sisulist õigsust, seda, et rikutud ei ole õigusnorme, ning seda, et asjaolude hindamisel ei ole tehtud ilmselget kaalutlusviga, ning et tegemist ei ole võimu kuritarvitamisega. Lisaks peab Üldkohus kontrollima ka seda, kas nõuded, mille komisjon endale oma suunistes kehtestas, on täidetud. Seevastu ei või liidu kohus täita komisjoni rolli, viies tema asemel läbi uurimist, mida komisjon ei ole kunagi läbi viinud, ning kujutada ette järeldusi, mis komisjon selle uurimise tulemusel oleks teinud. (vt punktid 37 ja 38, 40–42)

Ümberkorraldamisabi andmise raames kompensatsioonimeetmete võtmist puudutavas käsitlevad suuniste raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta punktid 38–40 „[p]õhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimi[st]”. Nende sätete alusel tuleb esiteks kompensatsioonimeetmed võtta selleks, et vähendada ümberkorraldamisabi negatiivset mõju konkurentsile ja kaubavahetusele (suuniste punkt 38). Teiseks peavad need meetmed olema „kohased” selles mõttes, et nad ei tohi tingida turustruktuuri halvenemist (suuniste punkt 39). Kolmandaks peavad sellised meetmed olema „võrdelised” abi moonutava mõjuga. Selles osas peavad nad toimima turul või turgudel, kus ettevõtjal on pärast ümberkorraldamist märkimisväärne turuosa. Lisaks, kuigi neid meetmeid on võimalik rakendada nii enne kui ka pärast abi andmist, peavad nad igal juhul olema ümberkorraldamiskava lahutamatu osa. Samuti ei tohi need seisneda lihtsas raamatupidamisest kustutamises või kahjumliku tegevuse lõpetamises, kui need ei too kaasa asjaomase ettevõtja tootmisvõimsuse või turuosa piiramist (suuniste punkt 40). Komisjon teeb ilmse hindamisvea, asudes seisukohale, et ettevõtja tütarettevõtja võõrandamine kujutab endast kompensatsioonimeedet suuniste punktide 38–40 tähenduses, kui ümberkorraldamisabist teatatakse ligi kolm ja pool aastat pärast kõnealust võõrandamist, mille eesmärk ei olnud ning mille tagajärg ei saanud olla kavandatava abi andmisest tulenevate konkurentsimoonutuste kasvõi minimaalselt vähendamine ja kui võõrandamine ei „mõjutanud tegelikkuses” peamist turgu, kus abi saanud ettevõtja tegutses. (vt punktid 44, 51, 53, 55)