Sel eesmärgil on sama punkti teises lauses tehtud täpsustus mõeldud just nimelt juhuks, kui eelmise juriidilise isiku vara võõrandatakse teisele juriidilisele isikule, olgu viimane siis vastasutatud või varem olemas olev. Nii võib just selle majandusüksuse, kelle vara hulka omandatud vara äsja lisandus, sellises olukorras määratleda uue äriühinguna. Vara võõrandanud juriidilise isiku jaoks võib sellise tehingu eesmärk olla just nimelt enda päästmine. Nimelt ei ole vara võõrandamise korral vastasutatud äriühinguna määratlemise seisukohast oluline mitte see üksus, mille moodustab võõrandajast äriühingu säiliv majandustegevus, vaid see üksus, mille moodustab omandajast äriühingu – kelle vara hulka võõrandatud vara lisandus – majandustegevus. Pealegi on tavapärane ja mõistlik see, kui raskustes ettevõtja võõrandab osa oma varast ja keskendab oma tegevuse oma tuumale – kas geograafiliselt või valdkondlikult –, et parandada oma finantsseisundi taastamise väljavaateid.

Ühenduse suuniste raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta punkti 12 kohaselt ei ole vastasutatud äriühing päästmis- või ümberkorraldamisabikõlblik isegi sel juhul, kui tema esialgne finantsseisund on ebakindel. See kehtib näiteks selliste juhtumite korral, kui uus äriühing tekib eelmise äriühingu likvideerimisel või võtab sellise äriühingu varad üle. Selle punkti eesmärk on vältida seda, et asutatakse selline elujõuetu ettevõtja või alustatakse sellist kahjumlikku tegevust, mis sõltub algusest peale riigiabist.

Kuivõrd abikõlblikud meetmed on piiratud (laenugarantiid või laenud), kuivõrd päästmisabi on oma laadilt ajutine ja tagastatav (garantii lõpeb ja laen tuleb tagasi maksta hiljemalt kuue kuu pärast, kui selle tähtaja möödumisel ei esitada ümberkorraldus- või likvideerimiskava) ja kuivõrd see piirdub ainult meetmetega, mis on vajalikud asjaomase äriühingu lühiajaliseks tegevuse jätkamiseks, on raskustes olevate ettevõtjate päästmisabi mõju siseturul äärmiselt piiratud. Just nimelt see piiratud mõju koos päästmisabi kiireloomulisusega õigustavad seda, et komisjon kontrollib seda tavaliselt lihtsustatud korras vastavalt ühenduse suuniste raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta punktile 30, andes endast parima, et teha otsus ühe kuu jooksul, kui abi vastab teatavatele kriteeriumidele. Mis tahes võimaliku vana abi, mis on väidetavalt ebaseaduslik, kumulatiivse mõju arvessevõtmine muudaks sellest tähtajast kinnipidamise aga võimatuks ega oleks seega kooskõlas kontrolli kiireloomulisusega ja abi piiratud mõjuga konkurentsile.

Lisaks sellele kohustaks suuniste punktis 23 määratletud abist (st abist, mille kohta komisjon on juba teinud lõpliku negatiivse otsuse) erineva vana abi arvessevõtmine komisjoni kontrollima täiendavalt sellist vana abi, mille määratlemine abi ja ebaseadusliku abina võib olla komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahel vaidlusküsimus ja millega seoses tuleb vajaduse korral läbi viia eraldiseisev menetlus ning teha eraldiseisev otsus. See võiks lõppkokkuvõttes tingida kas päästmisabi andmisest keeldumise vana abi pealiskaudse kontrolli alusel, samas kui vana abi võib hiljem osutuda seaduslikuks või ilmneb, et tegemist ei ole abiga, või lükata alusetult edasi otsuse tegemist päästmisabi kohta. Selline toimimisviis osutub seega samuti kokkusobimatuks õiguskindluse põhimõttest tulenevate nõuetega.

(vt punktid 52 ja 53)