EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

6. november 2014

DH

versus

Euroopa Parlament

„Avalik teenistus — Katseajal olev ametnik — Personalieeskirjade artikkel 34 — Katseaja aruanne, milles on ära näidatud katseajal oleva ametniku ilmselge sobimatus — Katseaja pikendamine — Uuele ametikohale määramine — Teenistusest vabastamine katseaja lõpus — Katseaja tingimused — Ametialane ebapädevus — Hoolitsemiskohustus — Hea halduse põhimõte”

Ese:

ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, milles DH palub tühistada Euroopa Parlamendi ametisse nimetava asutuse 26. veebruari 2013. aasta otsuse, millega DH vabastati alaliselt ametisse nimetamisele eelneva katseaja lõppedes ametist, ja palub seega enda tööle ennistamist parlamenti ning juhul, kui tööle ennistamine ei ole võimalik, kohustada täiendava võimalusena kostjaks olevat institutsiooni maksma talle 35000 euro suurune summa koos intressidega varalise kahju hüvitamiseks, mis talle väidetava ebaseadusliku teenistusest vabastamisega on põhjustatud.

Otsus:

Jätta hagi rahuldamata. Jätta DH kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Parlamendi kohtukulud.

Kokkuvõte

Personalieeskirjade artiklis 27 sätestatud tingimuste täitmist kontrollitakse pärast seda, kui on läbitud kaks järjestikust menetlust: Euroopa Liidu avaliku teenistuse konkursi läbimine ja katseaja läbimine, mille tulemusena võib isiku alaliselt ametisse nimetada. Seega saab konkursi edukalt läbinud isiku, kes on tööle võetud katseajal oleva ametnikuna, nimetada alalise ametnikuna ametisse ainult juhul, kui ta läbib edukalt personalieeskirjade artiklis 34 sätestatud katseaja. Kuigi katseaega, mis on mõeldud katseajal oleva ametniku võimete ja käitumise hindamiseks, ei saa samastada koolitusperioodiga, on siiski kohustuslik anda asjaomasele isikule selle aja jooksul võimalus üles näidata oma oskusi. See tingimus, mis on katseaja mõiste lahutamatu osa, on personalieeskirjade artikli 34 lõikes 3 kaudselt olemas. See tähendab praktikas seda, et katseajal olevale ametnikule peavad olema tagatud mitte ainult piisavad materiaalsed tingimused, vaid talle tuleb anda ka asjakohaseid juhised ja nõuandeid täidetavate töökohustuste laadi arvestades, et ta saaks oma ametikohaga seotud erivajadustega kohanduda. Juhiste ja nõuannete nõutavat taset ei tule siinjuures hinnata abstraktselt vaid konkreetselt, võttes arvesse täidetavate ülesannete laadi. Sel puhul ei saa jätta tähelepanuta katseajal oleva teenistuja varasemat kogemust. Nimelt, kuigi see kogemus ei saa iseenesest kahtluse alla seada katseaja kasulikkust, mille eesmärk on hinnata asjaomase isiku võimekust ja käitumist, võib see määrata, kuivõrd tuleb teenistujat juhendada, et katseaja eesmärk oleks täidetud. (vt punktid 52, 53, 55 ja 56) Viited: Euroopa Kohus: kohtuotsused Mirossevich vs. ülemamet, 10/55, EU:C:1956:14, punktid 387–389, ja Patrinos vs. EMSK, 3/84, EU:C:1985:202, punktid 20 ja 21. Esimese Astme Kohus: kohtuotsus Rozand-Lambiotte vs. komisjon, T-96/95, EU:T:1997:25, punkt 95. Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused Krcova vs. Euroopa Kohus, F-112/06, EU:F:2007:178, punkt 48; Doktor vs. nõukogu, F-73/07, EU:F:2008:42, punktid 31 ja 33–36, ja Giannini vs. komisjon, F-49/08, EU:F:2009:76, punkt 65.

Kui katseajal olev ametnik osutub katseaja lõppedes personalieeskirjade artikli 34 lõike 2 mõttes selgelt sobimatuks või personalieeskirjade artikli 34 lõike 3 kolmanda lõigu mõttes ametikohale mittevastavaks tema alaliselt ametisse nimetamiseks, siis vabastatakse ta teenistusest. Selline teenistusest vabastamise otsus on tegelikult alaliselt ametisse nimetamata jätmise otsus, mis erineb oma olemuselt otsusest, millega sõna otseses mõttes vabastatakse teenistusest isik, kes on alalise ametnikuna ametisse nimetatud. Kui viimasena nimetatud juhul on kohustuslik üksikasjalikult hinnata teenistussuhte lõpetamise aluseks olevaid põhjuseid, siis katseajal olevate teenistujate alaliselt ametisse nimetamise otsuses esitatakse üldine hinnang, kas katseaja perioodi tulemused on positiivsed või mitte, millest võib järeldada, kas katseajal oleva teenistuja alaliselt ametisse nimetamine on teenistuse huvides või mitte. (vt punkt 57) Viited: Euroopa Kohus: kohtuotsus Tréfois vs. Euroopa Kohus, 290/82, EU:C:1983:334, punktid 24 ja 25. Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus BW vs. komisjon, F-2/11, EU:F:2012:194, punkt 78.

Asjaolu, et konkursi edukalt läbinud isik on kantud konkursi reservnimekirja 1. teeneterühma, ei ole ametisse nimetavale asutusele siduv hindamaks selle isiku ametialaseid võimeid, mis tuleb personalieeskirjade artikli 34 kohaselt katseajal oleva ametnikuna tehtud töös ära näidata. (vt punkt 61) Viide: Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus Da Silva Pinto Branco vs. Euroopa Kohus, F-52/09, EU:F:2010:98, punkt 59.

Kuigi on tõsi, administratsiooni huvides on igati arvestada ametnike või teenistujate ametikohale määramisel nende konkreetsete võimete ja isiklike eelistustega, ei tulene sellest ametnike või teenistujate õigust konkreetsete teenistusülesannete täitmisele või säilitamisele. Peale selle asjaolu, et katseajal olevale ametnikule määrati haldusülesanded, mille aluseks ei ole otseselt ja tingimata kõnealust ametikohta käsitlevas vaba ametikoha teadaandes nimetatud tehnilist laadi töö, ei muuda tema katseaega kehtetuks, kuna need haldusülesanded kuuluvad vaba ametikoha teadaandes osutatud valdkonda, s.o infotehnoloogia valdkonda. Samadel põhjustel ei saa katseajal olev ametnik heita ametisse nimetavale asutusele ette, et viimane ei määranud talle kõiki vaba ametikoha teadaande erinevates rubriikides nimetatud ülesandeid või et ta ei andnud talle esmajärjekorras tehnilist laadi tööülesandeid. Kuigi siinjuures on tõsi, et vaba ametikoha teadaande kohaselt sooviti tööle võtta infotehnoloogia valdkonna tehniline spetsialist, mida võis mõista nii, et asjaomane ametikoht hõlmas peamiselt tehnilist laadi ülesannete täitmist infotehnoloogia valdkonnas, tuleb siiski tõdeda, et teadaandes kõnealuse ametikohaga seotud tööülesannete kirjeldamise viisist nähtus selgelt, et ametikohaga seonduvad ülesanded puudutavad infotehnoloogiliste süsteemide kasutajarühmade juhtimist ja koordineerimist ning muu hulgas ka väga tehnilist laadi hangete ettevalmistamist ja kontrollimist. (vt punktid 68–70) Viited: Euroopa Kohus: kohtuotsus Nagels vs. komisjon, 52/70, EU:C:1971:49, punktid 5 ja 14. Esimese Astme Kohus: kohtuotsus Campoli vs. komisjon, T-100/00, EU:T:2001:75, punkt 71.