ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :13 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(teine ko da)
25. veebruar 2010
Kohtuasi F-91/08
Johanna Gerdina Pleijte
versus
Euroopa Komisjon
Avalik teenistus — Ametnikud — Edutamine — Sertifitseerimismenetlus — 2007 . aasta hindamine — 
Hageja eelvaliku läbinud ametnike n imekirjast väljajätmine — Isiklikel põhjustel võetud puhkuse 
kestuse töökogemuse hulka ar vestamine — Personalieeskirjade artikkel 45a — Artikli 45a 
üldised rakendussätted
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, milles J. G. Pleijte palub esimese 
võimalusena tühistada a metisse nimetava asutuse 7. augusti 2008 . aasta otsus, millega 
jäeti rahuldamata tema ka ebus otsuse pe ale jätta ta ka ndmata eelvaliku läbinud ametnike 
nimekirja sertifitseerimismenetluses, mis on e tte nähtud Euroopa Liidu pe rsonalieeskirjade 
artiklis 45a.
Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta hageja ko htukulud tema enda ka nda ja mõista temalt välja 
komisjoni kohtukulud.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Hagi — Isikut kahjustav m eede — Mõiste — Otsus, millega ametnik jäetakse 
sertifitseerimismenetluses v älja eelvaliku läbinud kandidaatide n imekirjast — Ettevalmistav akt, mis ei 
kahjusta isiku huve
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
2. Ametnikud — Hagi — Ese — Ettekirjutus haldusorganile — Vastuvõetamatus
(ELTL artikkel 266; personalieeskirjad, artikkel 91)
3. Ametnikud — Võrdne kohtlemine — Perekondlikest põhjustest tulenevalt isiklikel põhjustel puhkuse 
võtnud ametnike ja lapsehoolduspuhkuse kehtestamise järel sed a puhkust kasutanud ametnike erinev 
kohtlemine
(Personalieeskirjad, artikli 40 lõige 3 ja artikkel 42a)
4. Ametnikud — Sertifitseerimismenetlus — Kandidaatide ee lvalik — Kriteeriumid — 
Institutsioonide kaalutlusõigus
(Personalieeskirjad, artikkel 45a)
2 ECLI:EU:F:2010 :13KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-91/08
PLEIJTEVS. KOMISJON
1. Ametisse nimetava asutuse otsus jätta ametniku n imi sertifitseerimismenetluses ee lvaliku l äbinud 
ametnike esialgsesse nimekirja kandmata on e ttevalmistav akt, m is ei kahjusta isiku h uve ja mida s aab 
seetõttu vaidlustada ü ksnes kaudselt, tühistatavate aktide vaidlustamise käi gus. Seevastu otsus, millega 
ametnik sertifitseerimisemenetluse jaoks ee lvaliku läbinud ametnike lõplikust nimekirjast välja jäeti, on 
isiku h uve ka hjustav akt, m itte ettevalmistav akt.
(vt punktid 27 ja 28)
Viited:
Euroopa Kohus: 8. aprill 2003 , kohtuasi C-471/02 P(R): Gómez-Reino v s. komisjon (EKL 2003 , lk I-3207 , punkt 62).
2. Ühenduse ko hus ei ole pädev a ndma institutsioonile ko rraldusi, vaatamata tühistatud akti andnud 
institutsioonile ELTL artikliga 266 ke htestatud üldisest ko hustusest võtta mee tmed, mis on v ajalikud 
tühistava ko htuotsuse täitmiseks. Seepärast on v astuvõetamatud nõ uded, milles palutakse Avaliku 
Teenistuse Kohtul otsustada, et ametniku n imi kantaks koo lituskavas osalevate ka ndidaa tide loetellu 
või et muudetaks haldusteatajas sätestatud me toodikat.
(vt punkt 29)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 27. juuni 1991 , kohtuasi T-156/89: Valverde Mordt vs. Euroopa Kohus (EKL 1991 , lk II-407, 
punkt 150).
Avaliku T eenistuse Kohus: 11. september 2008 , kohtuasi: F-51/07: Bui Van vs. komisjon (EKL AT 2008 , lk I-A-1-289 
ja II-A-1-1533 , p unkt 17, m ille pe ale on e sitatud a pellatsioonkaebus E uroopa L iidu Ü ldkohtusse, 
kohtuasi T-491/08 P).
3. Enne 1. maid 2004 ke htinud pe rsonalieeskirjade alusel puhkust isiklikel põhjustel taotlenud 
ametnike ja pärast 1. maid 2004 l apsehoolduspuhkust taotlenud ametnike e rinev ko htlemine tuleneb 
selgelt personalieeskirjades lapsehoolduspuhkust käsitleva artikli 42a sissejuhatusest ega ku juta endast 
diskrimineerimist, ku na erinev ko htlemine on o bjektiivselt põhjendatav sellega, et seadusandja ei ole 
andnud sellele artiklile tagasiulatuvat jõudu.
Lisaks on s eadusandja pädev o tsustama Euroopa ametnikele antavate sotsiaalsete õiguste ulatuse üle. 
Asjaolu, et ametnikele luuakse tulevikus uu ed soodsamad õ igused, ei tähenda s ee s eda, et need 
õigused antakse tagasiulatuvalt ametnikele, kes oleksid m inevikus vastanud tingimustele, mida e daspidi 
asjaomaste õiguste saamiseks nõ utakse. Kui nõukogu ke htestas lapsehoolduspuhkuse, ei näinud ta ette, 
et perekondlikest põhjustest tulenevalt isiklikel põhjustel võetud puhkus võrdsustatakse tagasiulatuvalt 
lapsehoolduspuhkusega. See, et pe rsonalieeskirjades puuduvad s ätted, mis näevad e tte enne 1. maid 
2004 pe rekondlikest p õhjustest tulenevalt isiklikel p õhjustel võetud p uhkuse v õrdsustamise 
lapsehoolduspuhkusega, ei too seega kaa sa võrdse ko htlemise põhimõtte rikkumist.
Kuna õigusnormi tõlgendamisel ei tohi selle sisust kaugemale minna, iseäranis juhul, kui õigusnorm on 
täiesti selge, ei ole alust tõlgendada pe rsonalieeskirjade artikli 40 lõiget 3 nii, et selle sätte ko haselt 
tuleb pe rekondlikest p õhjustest t ulenevalt isiklikel p õhjustel p uhkuse v õtnud a metnikke 
lapsehoolduspuhkust kasutanud ametnikega võrdselt kohelda.
(vt punktid 37, 40 j a 42)
4. Erinev ko htlemine, mis on õ igustatud objektiivse ja m õistliku kri teeriumi põhjal ning m is on 
kõnealuse vahetegemise ee smärgiga proportsionaalsed, ei kujuta endast võrdse ko htlemise põhimõtte 
rikkumist. Ametnike e rinevat kohtlemist õigustada v õivate objektiivsete ja mõistlike kri teeriumide alla 
kuuluvad t eenistuse h uvid. Administratsioonil on t eenistuse h uvides võetavate mee tmete ü le
ECLI:EU:F:2010 :13 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-91/08
PLEIJTEVS. KOMISJON
 otsustamisel ulatuslik kaa lutlusõigus, m istõttu p iirdub ü henduse ko hus di skrimineerimiskeelu 
põhimõttest kinnipidamise kon trollimisel vaid s elle kindlakstegemisega, ega asjassepuutuv institutsioon 
ei ole kasutanud mee levaldset või ilmselgelt teenistuse huvidega vastuolus olevat vahetegemist.
Sellega seoses ei ole ebaproportsionaalne, kui administratsioon v õtab arvesse ainult töökogemuse, mis 
on o mandatud sertifitseerimisele ee lneva kü mne aa sta jooksul, et hinnata teenistuse vajadustest 
lähtuvalt ka ndidaa tide omandatud töökogemuse olulisust, ku na see v õib tehnika j a töökohtade 
arenguga väheneda. Kui puuduvad a sjaolud, mille alusel saab tuvastada, et niisugune ajaline piirang 
põhjustab tegelikkuses mee levaldset vahetegemist või on i lmselgelt teenistuse huvidega vastuolus, ei 
kujuta sellekohane piirang endast diskrimineerimist.
Lisaks on ad ministratsioonil kandidaa tide valimise ko rra ü le otsustamisel ulatuslik kaa lutlusõigus. Kui 
administratsioon o tsustab piirata ar vessevõetavat töökogemust viimase kü mne aa staga, ei kee la see 
administratsioonil sellele vaatamata valida p arimaid ka ndidaa te, kuna see ajavahemik võib olla oluliseks 
võrdlusaluseks.
(vt punktid 57–59 ja 61)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 16. märts 2004 , kohtuasi T-11/03: Afari v s. EKP (EKL AT 2004 , lk I-A-65 ja II-267, punkt 65).
Avaliku T eenistuse Kohus: 19. oktoober 2006 , kohtuasi F-59/05: De Smedt vs. komisjon (EKL AT 2006 , lk I-A-1-109 
ja II-A-1-409, punkt 76); 23. jaanuar 2007 , kohtuasi F-43/05: Ch assagne vs. komisjon ( EKL AT 2007 , lk I-A-1-27 
ja II-A-1-139, punkt 91); 19. juuni 2007 , ko htuasi F-54/06: Davis jt vs. nõ ukogu (EKL A T 2007 , lk I-A-1-165 
ja II-A-1-911, punkt 65 ja seal viidatud ko htupraktika); 8. mai 2008 , kohtuasi F-6/07: Suvikas vs. nõ ukogu (EKL 
AT 2008 , lk I-A-1-151 j a II-A-1-819, punkt 87).