Keywords

Summary



Keywords

1. Ühine kaubanduspoliitika – Dumpinguvastane kaitse – Niisuguse meetme läbivaatamismenetlus, mille kehtivus hakkab lõppema – Dumpinguvastase meetme kehtimajätmine – Tingimused

(Nõukogu määrus nr 1225/2009, artikli 11 lõike 2 esimene lõik)

2. Ühine kaubanduspoliitika – Dumpinguvastane kaitse – Niisuguse meetme läbivaatamismenetlus, mille kehtivus hakkab lõppema – Dumpinguvastase meetme kehtimajätmine – Tingimused

(Nõukogu määrus nr 1225/2009, artikkel 1 ja artikli 11 lõige 2)

3. Ühine kaubanduspoliitika – Dumpinguvastane kaitse – Niisuguse meetme läbivaatamismenetlus, mille kehtivus hakkab lõppema – Võimalus muuta asjaomaseid meetmeid – Puudumine

(Nõukogu määrus nr 1225/2009, artikli 11 lõige 2)

4. Ühine kaubanduspoliitika – Dumpinguvastane kaitse – Niisuguse meetme läbivaatamismenetlus, mille kehtivus hakkab lõppema – Dumpinguvastase meetme kehtimajätmine – Dumpingu jätkumine – Mõiste

(Nõukogu määrus nr 1225/2009, artikli 11 lõige 2)

Summary

1. Dumpinguvastase algmääruse nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 esimesest lõigust ilmneb esiteks, et dumpinguvastase meetme kehtivuse lõppemine viie aasta pärast on reegel, samas kui selle kehtimajäämine on erand. Edasi, niisuguse meetme kehtimajätmine sõltub selle lõppemise tagajärgedele antud hinnangust, s.o prognoosist, mis rajaneb oletustel selle kohta, milliseks asjaomane turuolukord edaspidi kujuneb. Viimaseks, sellest sättest ilmneb, et pelgalt tõenäosusest, et dumping ja kahju jätkuvad või korduvad, ei piisa meetme kehtimajätmise põhjendamiseks, vaid nõutav on ka, et pädevad ametiasutused oleksid dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse uurimise põhjal tegelikult tuvastanud.

(vt punkt 22)

2. Dumpinguvastase algmääruse nr 1225/2009 artikli 11 lõikes 2 sisalduvat terminit „dumping” ei ole määratletud. Selle määruse ülesehitust silmas pidades ning vastupidiste andmete puudumisel tuleb siiski asuda seisukohale, et nimetatud artikli 11 lõikes 2 sisalduv termin „dumping” on samatähenduslik kui kõnealuses määruses põhimõtteid käsitlevas artiklis 1 määratletud termin „dumping”.

Vastavalt algmääruse artiklile 1, ja eriti selle artikli lõigetele 1 ja 2 viitab dumping tootele, mis lubatakse liidus vabasse ringlusse. Juhul kui seda toodet müüakse dumpinguhinnaga ja see tekitab kahju, võivad institutsioonid muude tingimuste täidetuse korral kohaldada dumpinguvastaseid meetmeid.

(vt punktid 40 ja 41)

3. Dumpinguvastase algmääruse nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid laskma jõus olevate meetmete kehtivusel lõppeda või need kehtima jätma. Nad ei saa asjaomaseid meetmeid muuta, et arvestada näiteks asjaoluga, et teatavad ettevõtjad ei ole dumpinguhinnaga müünud.

(vt punkt 43)

4. Dumpinguvastase algmääruse nr 1225/2009 artikli 11 lõikes 2 sisalduv mõiste dumpingu jätkumine hõlmab kolmandast riigist pärineva asjaomase tootega seonduvat dumpingut, mitte üksnes teatavate ettevõtjate dumpingut, ning seda on muu hulgas kinnitanud nõukogu oma menetlusdokumentides.

Selles osas teeb nõukogu ilmse hindamisvea, kui ta järeldab, et dumping jätkus uurimisperioodil, ning kui ta tuletab selle pinnalt dumpingu jätkumise tõenäosuse esinemise olukorras, kus hagejalt pärinev import moodustas uurimisperioodil valdava enamuse kolmandast riigist pärinevast impordist ning kui see import toimus ilma dumpinguta. Kuna nõukogu peaks tegema järelduse, et asjaomase toote sellest kolmandast riigist pärineva impordi kaalutud keskmine marginaal oli negatiivne, ei tohiks ta jõuda järeldusele, et dumping jätkus uurimisperioodil või et esines dumpingu jätkumise tõenäosus. Sellises olukorras peab nõukogu tõendama, et esineb dumpingu kordumise tõenäosus.

(vt punktid 44 ja 45, 47)