Direktiivi 2004/17 artikli 20 lõige 1 sätestab, et seda direktiivi ei kohaldata lepingute suhtes, mille ostjad sõlmivad muu kui artiklites 3–7 kirjeldatud tegevuse eesmärgil. Sellele sättele vastab direktiivis 2004/18 artikli 12 esimene lõik, mis näeb ette, et seda direktiivi ei kohaldata hankelepingute suhtes, mis on sõlmitud direktiivi 2004/17 alusel ühe või mitme kõnealuse direktiivi artiklites 3–7 nimetatud tegevusalaga tegelevate tellivate asutuste poolt ja nende tegevuste sooritamiseks. Direktiivi 2004/17 kohaldamisala on seega rangelt piiritletud, mis ei võimalda selles kehtestatud menetlusi kasutada väljaspool seda kohaldamisala.

Direktiivi 2004/17 (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) artikli 2 lõike 1 punkti a teise lõigu ning direktiivi 2004/18 (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) artikli 1 lõike 9 teise lõigu kohaselt mõistetakse „avalik-õigusliku isiku” all organisatsiooni, mis esiteks on asutatud üldistes huvides ega tegele tööstuse või kaubandusega, teiseks on juriidiline isik ja kolmandaks on organisatsioon, mida põhiliselt finantseerib riik, piirkondlikud või kohalikud asutused või muud avalik-õiguslikud isikud või mille juhtimist need isikud kontrollivad või millel on haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan, millesse riik, piirkondlik või kohalik omavalitsus või teised avalik-õiguslikud isikud nimetavad üle poole liikmetest. Need kolm tingimust on kumulatiivsed.

Organisatsiooni puhul, mis asutati konkreetse eesmärgiga varustada teatud kohaliku omavalitsusüksuse territooriumil elamispindu, avalikke asutusi, kontoreid ja ettevõtjaid küttega, milleks kasutatakse jäätmete põletamisel saadavat energiat, ja mis on juriidiline isik ning mille puhul kogu osalus selles organisatsioonis kuulub nimetatud kohalikule omavalitsusüksusele, kes kontrollib ka tema majandustegevust ja finantsjuhtimist, on täidetud nimetatud direktiivides kehtestatud kaks viimast tingimust.

Mis puudutab esimest tingimust, siis ei ole võimalik kahelda selles, et nimetatud organisatsioon asutati üldistes huvides. Nimelt kujutab linnastu kütmise tagamine keskkonnahoidlikul meetodil endast kaheldamatult üldisi huve teenivat eesmärki. Tähtsust ei ole siinkohal asjaolul, et samu vajadusi rahuldavad või võiksid rahuldada ka eraõiguslikud ettevõtjad. Oluline on üksnes see, et tegemist on vajadustega, mida riik või territoriaalne omavalitsusüksus on üldistest huvidest tulenevatel põhjustel otsustanud ise rahuldada või mille suhtes nad soovivad säilitada valitsevat mõju.

Selle tuvastamiseks, kas kõnesolev organisatsioon tegeleb tööstuse või kaubandusega, tuleb arvesse võtta kõiki asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke andmeid, nagu selle organisatsiooni asutamise asjaolud ja tingimused, milles ta tegutseb. Selles osas on selge, et organisatsiooni peamine eesmärk ei ole kasumi taotlemine. Mis puudutab asjaomast turgu, mida tuleb arvesse võtta kontrollimaks, kas kõnesolev organisatsioon tegutseb avatud konkurentsi tingimustes või mitte, siis tuleb mõiste „avalik-õiguslik isik” funktsionaalse tõlgendamise vajadust arvestades lähtuda sektorist, mille jaoks see organisatsioon asutati ehk jäätmete põletamisest saadava energia kasutamise teel kaugkütte pakkumise sektorist. Kuid asjaomasel organisatsioonil on selles sektoris sisuliselt monopoolne seisund. Lisaks on see sektor märkimisväärselt sõltumatu, kuna kaugkütet on väga keeruline asendada muu energiaga ja asjaomane kohalik omavalitsusüksus peab seda küttesüsteemi erakordselt tähtsaks muu hulgas ka keskkonnakaalutlustel, mistõttu ei lubaks ta selle kaotamist ka siis, kui see tegutseks kahjumiga. Seega, kuivõrd nimetatud organisatsioon osutub praegu ainsaks ettevõtjaks, kes rahuldab kõnesolevas sektoris niisuguseid üldistest huvidest tulenevaid vajadusi, võib ta lasta ennast hankelepingute sõlmimisel juhtida muudel kui majanduslikel kaalutlustel.

Kui kõnesolev organisatsioon jätkab nende üldistest huvidest lähtuvate vajaduste rahuldamist, mida ta on konkreetselt kohustatud tegema, siis ei ole tähtsust tõsiasjal, et lisaks oma üldistest huvidest tulenevale ülesandele tegeleb ta ka mingite muude kasumit taotlevate tegevustega. Samuti ei ole selle organisatsiooni avalik-õiguslikuks isikuks pidamisel oluline, millist osa etendavad tema tegevusalade kogumis tulundustegevused.

(vt punktid 36–45, 47, 48 ja resolutiivosa punkt 2)