99

Neil asjaoludel otsustas Tribunalul Bucureşti (Bukaresti esimese astme kohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas otsusega [2006/928] kehtestatud [KJK‑d] tuleb käsitada liidu institutsiooni õigusaktina ELTL artikli 267 tähenduses, mida [Euroopa Kohus] on pädev tõlgendama? 2. Kas otsusega [2006/928] loodud [KJK] kujutab endast [ühinemislepingu] lahutamatut osa ning seda tuleb tõlgendada ja kohaldada, lähtudes sellest lepingust? Kas selle korra raames välja töötatud aruannetes sätestatud nõuded on Rumeenia riigile siduvad, ning kui see on nii, siis kas riigisisene kohus, kelle ülesanne on oma pädevuse raames liidu õigusnorme kohaldada, on kohustatud tagama nende õigusnormide kohaldamise, keeldudes käsitletaval juhul oma algatusel niisuguste riigisiseste õigusnormide kohaldamisest, mis on vastuolus nende nõuetega? 3. Kas ELL artiklit 2 koostoimes artikli 4 lõikega 3 tuleb tõlgendada nii, et Rumeenia kohustus järgida otsusega [2006/928] loodud [KJK] raames koostatud aruannetes esitatud nõudeid on liikmesriigi kohustus austada õigusriigi põhimõtteid? 4. Kas ELL artikliga 2 koostoimes artikli 4 lõikega 3 ja eelkõige kohustusega austada õigusriigi väärtusi on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu [muudetud seaduse nr 303/2004] artikli 96 lõike 3 punkt a, milles on mõiste „kohtuviga“ lühidalt ja teoreetiliselt määratletud nii, et see on menetlustoimingute tegemine nõnda, et ilmselgelt rikutakse materiaalõigus‑ ja menetlusnorme, ilma et täpsustataks rikutud õigusnormide laadi, nende õigusnormide esemelist ja ajalist kohaldamisala menetluses, õigusnormide rikkumise tuvastamise viisi, tähtaega ja menetlusi ning organit, kes on pädev nende õigusnormide rikkumist tuvastama, luues seeläbi võimaluse, et kohtunikele ja prokuröridele avaldatakse kaudset survet? 5. Kas ELL artikliga 2 koostoimes artikli 4 lõikega 3 ja eelkõige kohustusega austada õigusriigi väärtusi on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu [muudetud seaduse nr 303/2004] artikli 96 lõike 3 punkt b, milles on mõiste „kohtuviga“ määratletud nii, et see on sellise jõustunud kohtuotsuse tegemine, mis on ilmselgelt vastuolus seadusega või menetluses kogutud tõenditest tuleneva faktilise olukorraga, ilma et oleks täpsustatud menetlust, mille kohaselt see vastuolu tuvastatakse, ja ilma et oleks konkreetselt ära näidatud, missugune tähendus on kohtuotsuse niisugusel vastuolul kohaldatavate õigusnormide ja faktilise olukorraga, mistõttu tekib võimalus takistada kohtunikul ja prokuröril seadust ja tõendeid tõlgendada? 6. Kas ELL artikliga 2 koostoimes artikli 4 lõikega 3 ja eelkõige kohustusega austada õigusriigi väärtusi on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu [muudetud seaduse nr 303/2004] artikli 96 lõige 3, mille kohaselt on kohtunikul või prokuröril varaline tsiviilvastutus riigi ees ainult viimase hinnangute põhjal ja vajaduse korral tuginedes [kohtuinspektsiooni] nõuandvale aruandele, mis puudutab kohtuniku või prokuröri tahtlust ja rasket hooletust sisulise vea tegemisel, ilma et kohtunikul või prokuröril oleks võimalik kasutada täielikult oma kaitseõigusi, mistõttu tekib võimalus, et menetlus tema varalise vastutuse kohaldamiseks riigi suhtes algatatakse ja viiakse läbi meelevaldselt? 7. Kas ELL artikliga 2 ja eelkõige kohustusega austada õigusriigi väärtusi on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu [kriminaalmenetluse seadustiku] artikli 539 lõike 2 viimane lauseosa koostoimes artikli 541 lõigetega 2 ja 3, millega sisulistes küsimustes õigeks mõistetud süüdistatavale antakse kaudselt ja määramata ajaks erakorraline sui generis vahend, mis võimaldab vaidlustada jõustunud kohtuotsuse ajutise vahi all pidamise kohta ja mis on seega õiguskaitsevahend, mida arutab ainult tsiviilkohus, juhul kui ajutise vahi all pidamise õigusvastasust ei ole tuvastatud kriminaalkohtu otsusega, millega rikutakse õigusnormi ootuspärasuse ja arusaadavuse, kohtuniku spetsialiseerumise ja õiguskindluse põhimõtet?“