EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

11. detsember 2012

Kohtuasi F‑107/11

Ioannis Ntouvas

versus

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC)

Avalik teenistus – Lepinguline töötaja – 2010. aasta hindamine – Hindamisaruande tühistamise nõue

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega I. Ntouvas palub sisuliselt tühistada tema 2010. aasta hindamisaruande.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja ECDC kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnike hagid – Põhjendatud huvi – Hindamisaruande peale esitatud tühistamishagi – Lepinguline töötaja, kes ei tööta enam asjaomases institutsioonis – Kolmandatele isikutele aruande edastamata jätmine – Põhjendatud huvi säilimine

(Personalieeskirjad, artikkel 43; muude teenistujate teenistustingimused, artikkel 87)

2. Ametnike hagid – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Ettevalmistav akt – Hindaja ja kinnitaja koostatud esialgse hindamisaruande projekt ning hindamise ühiskomitee arvamus – Väljaarvamine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

3. Ametnikud – Hindamine – Hindamisaruanne – Kohtulik kontroll – Piirid

(Personalieeskirjad, artikkel 43)

1. Sõltumata ametniku hindamisaruande kasulikkusest tulevikus, on see kirjalikuks ametlikuks tõendiks asjassepuutuva isiku tehtud töö kvaliteedi kohta. Selline hinnang ei kirjelda pelgalt täidetud tööülesandeid asjaomasel perioodil, vaid sisaldab ka hinnatava isiku ametialases tegevuses ülesnäidatud omaduste hinnangut. Seega on igal ametnikul õigus sellele, et tema tööle antaks kinnitus õigesti ja õiglaselt koostatud aruande alusel. Järelikult tuleb vastavalt õigusele tõhusale kohtulikule kaitsele tunnustada igal juhul ametniku õigust vaidlustada teda puudutav hindamisaruanne selle sisu tõttu või seetõttu, et aruanne ei ole koostatud personalieeskirjades sätestatud eeskirjade kohaselt.

Nii ei kaota ametnik seetõttu, et ta lahkub asjaomasest institutsioonis pärast hindamisaruannet vaidlustava hagi esitamist ja et tema hindamisaruannet ei edastata kolmandatele isikutel, põhjendatud huvi nimetatud aruannet vaidlustada.

(vt punktid 35 ja 36)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: 10. november 2009, kohtuasi F‑93/08: N vs. parlament (punktid 46 ja 47).

2. Kui on tegu toimingute või otsustega, mis tehakse mitmeetapilise, eelkõige asutusesisese menetluse käigus, on tühistamishagiga põhimõtteliselt vaidlustatavad ainult sellised aktid, mis kujutavad endast meetmeid, mis väljendavad institutsiooni lõplikku seisukohta kõnealuses menetluses, kuid nendeks ei saa olla vahemeetmed, millega valmistatakse ette lõplikku otsust. Nii ei ole ametnike või teenistujate hagide puhul otsust ettevalmistavad aktid huve kahjustavad aktid personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 tähenduses, kuna tegemist ei ole esiteks meetmetega, mis hageja huve puudutaval viisil tekitavad siduvaid õiguslikke tagajärgi, tuues kaasa selge muudatuse tema õiguslikus seisundis, ning teiseks väljendavad institutsiooni lõplikku seisukohta.

Sellega seoses tuleb märkida, et kui Euroopa ameti teenistuja hindamisaruande koostamine toimub mitmeetapiliselt asutusesisese menetluse tulemusel ning see muutub lõplikuks – juhul kui hindaja ja kinnitaja koostatud esialgne hindamisaruande vaidlustatakse ‑ asjaomase ameti direktori otsusega pärast hindamise ühiskomitee arvamust, siis üksnes direktori koostatud lõplik hindamisaruanne on isikut kahjustav meede, mida saab vaidlustada. Seevastu hindaja ja kinnitaja koostatud esialgne hindamisaruanne ja hindamise ühiskomitee arvamus on üksnes ettevalmistavad meetmed, mis teenistujat ei kahjusta ning nende peale ei saa esitada tühistamishagi, mistõttu neid akte puudutavad nõuded on vastuvõetamatud.

(vt punktid 42–44)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 28. september 1993, liidetud kohtuasjad T‑57/92 ja T‑75/92: Yorck von Wartenburg vs. parlament (punkt 36 ja seal viidatud kohtupraktika); 6. veebruar 2007, liidetud kohtuasjad T‑246/04 ja T‑71/05: Wunenburger vs. komisjon (punkt 42 ja seal viidatud kohtupraktika).

Avaliku Teenistuse Kohus: 10. november 2009, kohtuasi F‑71/08: N vs. parlament (punktid 27–30).

3. Avaliku Teenistuse Kohus ei või asendada hinnatava ametniku töö hindamise eest vastutava isiku hinnangut enda omaga, kuna liidu institutsioonidel on oma ametnike ja teenistujate töö hindamiseks ulatuslik kaalutlusõigus. Avaliku Teenistuse Kohtu ülesanne ei ole seega kontrollida, välja arvatud faktivigade, ilmsete hindamisvigade või võimu kuritarvitamise korral, administratsiooni poolt ametniku ametialastele võimetele antud hinnangu põhjendatust, kui see sisaldab kompleksseid väärtusotsustusi, mida nende olemuse tõttu ei saa objektiivselt kontrollida.

(vt punkt 78)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 25. oktoober 2005, kohtuasi T‑96/04: Cwik vs. komisjon (punkt 41 ja seal viidatud kohtupraktika).

Avaliku Teenistuse Kohus: 13. september 2011, kohtuasi F‑4/10: Nastvogel vs. nõukogu (punkt 32).