40

Neil asjaoludel otsustas Tampereen käräjäoikeus menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas on tegemist EÜ artikli 28 mõttes koguseliste piirangutega samaväärse toimega meetmega või EÜ artikli 10 lõike 2 mõttes meetmega, millest tuleb hoiduda, kui riigi tööohutusametkonna ekspertametnik, kellel ei ole otsustuspädevust, esineb pärast turujärelevalve menetluse algatamist, kuid enne otsuse langetamist, riikliku telekanali põhiuudistesaates ja laia levikuga päevalehtedes ning kaubandus- ja kutseorganisatsioonides sellisel viisil, et tema otsesed või teiste isikute poolt korratud avaldused turujärelevalve menetluse objektiks olevate teatud tootjate valmistatavate ja turustatavate seadmete tervise- ja koguni eluohtlikkuse kohta võivad teha seadmele negatiivset reklaami ja kahjustada selle turustamist? 2. Kas direktiivi […] tuleb tõlgendada nii, et sõidukitõstuk ei vasta olulistele ohutusnõuetele, kui see ei ole valmistatud vastavalt standardile SFS-EN 1493, nii et struktuuri projekteerimisel ei ole võetud arvesse sõiduki viimist tõstukile mõlemas sõidusuunas ning kummagi tõstehoova koormuse arvutusi ei ole tehtud kõige ebasoodsama koormaasendi jaoks? 3. a) Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, kas siis selles küsimuses kirjeldatud ametniku toimingud on inimeste tervise ja elu kaitsmise õiguspärase eesmärgi suhtes ebaproportsionaalsed ja seega vastuolus EÜ asutamislepinguga, kuigi ka teisele küsimusele tuleks vastata jaatavalt, kui võtta arvesse tegude laadi ja eelkõige seda, et võimalikest ohtudest oleks saanud teavitada ja ohtlike olukordade tekkimist ennetada ka muid kui esimeses küsimuses kirjeldatud vahendeid kasutades, et teod sooritati enne pädeva asutuse otsust turujärelevalve asjas ning et konkreetsele tootele suunatuna võisid need teod kahjustada selle toote turustamist? b) Kui kolmanda küsimuse punktis a tõstatatud proportsionaalsuse küsimus on siseriikliku kohtu lahendada, kas siis tuleb keskenduda peamiselt võimalikule vastuolule Euroopa või siseriiklike ohutusnõuetega või nõuetevastasuse avalikustamise asjaoludele? 4. Kas esimeses küsimuses kirjeldatud ametniku tegusid võib kolmanda küsimuse punktis a mainitud olukorras õigustada Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10 ette nähtud sõnavabaduse alusel, kuigi need on vastuolus EÜ artiklitega 28 ja 30 või EÜ artikliga 10? 5. a) Kui esimeses küsimuses kirjeldatud ametniku teod on vastuolus EÜ artiklitega 28 ja 30 või EÜ artikliga 10, kas siis rikkumine on sedavõrd ilmne ja raske, et riik on – juhul kui on täidetud muud vastutuse tingimused – ühenduse õiguse alusel kohustatud hüvitama kahju, mida need teod võivad olla tekitanud kõnealuste seadmete turustajale? b) Kas punktis a mainitud rikkumine on ilmne ja raske ka juhul, kui otsustusõigusega pädevale asutusele (või pädevale ametnikule) ei saa ette heita viga või hooletust ning kui kõnealune asutus (või ametnik) ei ole mingis seoses kiitnud neid tegusid heaks ega aidanud kaasa nende tegelike tagajärgede saabumisele? c) Kas EÜ artikkel 10 ja eelkõige selle lõige 2 võib esimeses küsimuses kirjeldatud olukorras anda isikutele õigusi? d) Kas lisaks riigile võib EÜ õiguse alusel olla samadel tingimustel vastutav ka ametnik esimeses küsimuses kirjeldatud tegudega tekitatud kahju hüvitamise eest, kui need teod on EÜ õigusega vastuolus? e) Kas EÜ õiguse alusel hüvitise saamine on praktikas võimatu või ülemäära raske, kui siseriiklike õigusnormide kohaselt on muu majandusliku kahju kui isiku- või varakahju eest võimalik saada hüvitist vaid siis, kui kahju on tekitatud õigusnormide alusel karistatava teoga või avaliku võimu teostamisel või kui kahjuhüvitise väljamõistmiseks on eriti kaalukad põhjused? 6. a) Kui kaupade vaba liikumist käsitlevate eeskirjade rikkumisega või hooletusega tekitatud kahju eest mõistetakse siseriikliku õiguse alusel välja hüvitis, kas siis EÜ õiguse alusel on nõutav, et väljamõistetud hüvitis oleks sanktsioonina tõhus ja hoiatav, ning kas vastutust käsitlevate ühenduse õigusnormidega on vastuolus see, kui ametnik, kes on siseriikliku õiguse mõttes süüdi rikkumises või hooletuses, vastutab tekitatud kahju eest ainult mõistlikus ulatuses, mis ei vasta tingimata kogu tekitatud kahjule, ning ta vabaneb igasugusest vastutusest, kui talle saab ette heita vaid kerget hooletust, või see, et ametnikku ja ametniku vea või hooletuse eest vastutavat riiki saab kohustada maksma muu majandusliku kahju kui isiku- või varakahju eest hüvitist vaid siis, kui kahju on tekitatud õigusnormide alusel karistatava teoga või avaliku võimu teostamisel või kui kahjuhüvitise väljamõistmiseks on eriti kaalukad põhjused? b) Kui mõni punktis a mainitud vastutuse piirangutest on EÜ õigusega vastuolus, kas siis siseriikliku õiguse alusel hüvitist välja mõistes tuleb piirang jätta kõnealuse ametniku suhtes kohaldamata, kuigi seetõttu on ametniku hüvitamiskohustus rangem või ulatusliku kui siseriikliku õiguse alusel?”