Põhik ohtuasja pooled
M.C., M.F.
Eelotsuse küsimused
1.Kas ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes põhiõiguste harta artikliga 47 tuleb tõlgend ada nii, et nendega on 
vastuolus sellised liikmesr iigi õigusnor mid, nagu 27. juuli 2001. aasta üldk ohtut e korralduse seaduse (ustawa z dnia 
27 lipca 2001 r. – Praw o o ustroju sądó w powszechn ych) artikli 47b lõiked 5 ja 6 koostoimes artikli 30 lõikeg a 1 ja 
artikli 24 lõikeg a 1, mille kohaselt on selline liikmesr iigi kohtuorga n, nagu kohtuk olleegium, pädev vabastama selle 
kohtu kohtuniku tema kohustusest lahendada teatavad või kõik talle määratud kohtuasjad, kui:
a)kohtu kolleegiumi kuulub seadusest tulenevalt kohtu esimees, kelle on ametisse nimetanud täidesaatev organ, nagu 
justiitsministe r, kes samal ajal on riigi peaprokurör;
b)kohtunik vabastatakse tema kohustusest lahendada talle määratud kohtuasju ilma tema nõusolekuta;
c)liikmesr iigi õiguses ei ole ette nähtud kriteeriume , mis kehtivad kohtu kolleegiumile kohtuniku vabastamisel 
kohustusest vaadata läbi talle määratud kohtuasju, ega kohustust põhjendada sellist kohustusest vabastamist ja seda 
kohtulikult kontrollida;
d)kohtu kolleegiumi osa liikmeid on kohtuniku ametisse nimetatud sarnaste l asjaoludel, nagu kirjeldatakse Euroopa 
Kohtu 15. juuli 2021. aasta otsuses komisjon vs. Poola (kohtunike distsiplinaark ord) (C-791/19, EU:C:2021:596)?
2.Kas esimeses küsimuses viidatud sätteid ja esimuse põhimõtet tuleb tõlgend ada nii, et need annavad liikmesr iigi kohtule, 
kes vaatab läbi kriminaalasja, mis kuulub direktiivi 2016/343 (1) kohaldamisalasse, ja kelle kohtunik on vabastatud 
kohustusest vaadata läbi esimeses küsimuses kirjeldatud viisil kohtuasju, ning kõigile riigiorg anitele õiguse (või seavad 
kohustuse) jätta kohtu kolleegiumi akti ja muud järgnevad aktid – nagu määr us kohtuasjad, sealhulga s põhik ohtuasi 
uuesti jaga da, jätte s arvesse võtmata vabastatud kohtuniku – kohaldamata nii, et see kohtunik saab õigusemõistmist 
jätkata seda kohtuasja läbi vaatavas kohtuk oosseisus?
3.Kas esimeses küsimuses viidatud sätteid ja esimuse põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et nende kohaselt peavad liikmesr iigi 
õigusk orras kriminaalmenetluses, mis kuulub direktiivi 2016/34 kohaldamisalasse, olemas olema sellised meetmed, mis 
tagavad, et menetlusosalistel, nagu põhik ohtuasja kostjad, on õigus paluda kontrollida ja vaidlustada [esimeses 
küsimuses] nimetatud otsuseid, milleg a muudetak se kohtuasja läbivaatava kohtu koosseisu ja sellest tulenevalt esimeses 
küsimuses kirjeldatud viisil vabastatakse kohtuasja seni läbi vaadanud kohtunik kohustusest teha kohtuasjas lahend?
(1) Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 9. mär tsi 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/343, millega tugev dataks e süütuse presump tsiooni 
teata vaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul (ELT 2016, L 65, lk 1).
Eelotsusetaotlus, mille on esita nud Verwaltungsger ichtshof (Aust ria) 27. oktoobril 2021 – FW, CE
(Kohtuasi C-650/21)
(2022/C 73/11)
Kohtumenetluse keel: saksa
Eelotsuset aotluse esita nud kohus
Verwaltungsg erichtshofC 73/8 ET Euroopa Liidu Teata ja 14.2.2022
Põhik ohtuasja pooled
Kassatsioonkaebuse esitajad: FW, CE
Vastustajad kassatsioonimenetluses: Landespolizeidirektion Niederöst erreich, Finanzamt Öster reich
Eelotsuse küsimused
1.Kas liidu õigust, eelkõige direktiivi 2000/78/EÜ (1) artikleid 1, 2 ja 6 koosmõjus põhiõiguste harta artikliga 21 tuleb 
tõlg endada nii, et nendeg a on vastuolus riigisisesed õigusnor mid, mis näevad ette, et vanuse alusel diskr imineer iv 
palg asüsteem asendatakse sellise palg asüsteemig a, mille puhul määratakse ametniku palg aaste endiselt kindlaks 
diskr imineer iva palg astaaži alusel, mis on kindlaks määratud konkreetsel üleminekukuul (2015. aasta veebr uar) kehtinud 
varasema palg asüsteem i alusel, ja algselt kindlaks tehtud varasemate teenistusper ioodide osas korrigeer itakse seda küll 
võrdluskuupäeva kindlaks määramisega, mille puhul aga pärast 18. eluaasta täitumist kogunenud teenistusper ioodide 
puhul hinnatakse ainult muid pooles ulatuses arvessevõeta vaid perioode ja mille puhul kaasneb varasemate 
teenistusper ioodide arvessevõtmise ajavahemiku nelja aasta võrra pikenemiseg a see, et muud pooles ulatuses 
arvessevõeta vad perioodid tuleb võrdluskuupäeva kindlaks määramisel ettepoole tuua ainult osas, milles need ületa vad 
nelja pooles ulatuses arvessevõeta vat aastat (nelja pooles ulatuses arvessevõetava aasta tervikuna mahaar vamine)?
2.Kas vastus esimesele küsimusele on teistsugune nende menetluste puhul, milles enne 2019. aasta teise seaduse avalikku 
teenistust käsitlevate seaduste muutmise kohta (2. Dienstrechts-No velle, edaspidi „2019. aasta teine seadusemuudatus“) 
jõustumist oli uus kõrgemale palg aastmele tõusmise lähte kuupäev küll juba lõplikult kindlaks määratud, kuid see ei 
mõjutanud veel ametniku positsiooni palg aastmestikus, sest ametiasutus ei olnud veel vahetult liidu õigust kohaldades 
otsust teinud, ja neis menetluste s tuleb nüüd uuesti, ilma et arvestatak s vahepeal kindlaks määratud kõrgemale 
palg aastmele tõusmise lähte kuupäeva, kindlaks määrata võrdluskuupäev vanuse alusel diskr imineer ivalt kindlaks 
määratud kõrge male palg aastmele tõusmise lähtekuupäeva osas ja muud pooles ulatuses arvessevõeta vad perioodid 
tuleb tervikuna maha arvata?
3.Kas liidu õigust, eelkõig e direktiivi 2000/78/EÜ artikleid 1, 2 ja 6 koosmõjus põhiõiguste harta artikliga 21 tuleb 
tõlg endada nii, et nendeg a on vastuolus riigisisesed õigusnor mid, mille kohaselt tuleb hoolimata palg astaaži ja 
palg aastmestikus oleva positsiooni ümberar vutamisest tuua Austria kohalikus või piirk ondlikus omava litsuses toimunud 
praktikaper ioodid võrdluskuupäeva kindlaks tegemisel ettepoole ainult siis, kui ametnik on teenistusse asunud pärast 
31. mär tsi 2000, ja vastasel korral tuuak se need perioodid ettepoole üksn es muude pooles ulatuses arvessevõetavat e 
perioodidena ja arvatakse tervikuna maha, kusjuures esineb suundumus, et viidatud õigusnor mide alusel koheldak se 
ebasoodsamalt kauem teenistuses olnud ametnikke?
(1) Nõuk ogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv , millega keht estatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale 
pääsemisel (EÜT 2000, L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79).
Eelotsuset aotlus, mille on esitanud Raad van State (Belgia) 29. okto obr il 2021 – VZW Belgische 
Vereniging van de Industr ie van Plantenbescher mingsmiddelen (PHY TOF AR) versus Vlaams Gew est
(Kohtuasi C-658/21)
(2022/C 73/12)
Kohtumenetluse keel: hollandi
Eelotsuset aotluse esita nud kohus
Raad van State
Põhik ohtuasja pooled
Kaebuse esitaja: VZW Belgische Vereniging van de Industr ie van Plante nbescher mingsmiddelen (PHY TOF AR)
Vastustaja: Vlaams Gewest14.2.2022 ET Euroopa Liidu Teata ja C 73/9