Kohtuasi T-437/05

Brink’s Security Luxembourg SA

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Teenuste riigihange — Ühenduse hankemenetlus — Luxembourgis asuvate komisjoni hoonete turvalisus ja valve — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine — Võrdne kohtlemine — Juurdepääs dokumentidele — Tõhus kohtulik kaitse — Põhjendamiskohustus — Ettevõtte üleminek — Kahju hüvitamise hagi”

Esimese Astme Kohtu otsus (kuues koda), 9. september 2009 II ‐ 3237

Kohtuotsuse kokkuvõte

Komisjoni dokumentidele juurdepääsu menetlus, mida reguleerivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) artiklid 6–8 ja komisjoni otsuse 2001/937, millega muudetakse komisjoni töökorda, lisa artiklid 2–4, toimub kahes etapis. Kõigepealt peab taotleja esitama komisjonile esialgse dokumentidele juurdepääsu taotluse. Komisjon peab põhimõtteliselt esialgsele taotlusele vastama 15 tööpäeva jooksul alates asjaomase taotluse registreerimisest. Teiseks võib taotleja osalise või täieliku keeldumise korral teha 15 tööpäeva jooksul komisjoni esialgse vastuse saamisest arvates komisjoni peasekretärile kordustaotluse, millele viimati nimetatu peab vastama põhimõtteliselt 15 tööpäeva jooksul alates asjaomase taotluse registreerimisest. Osalise või täieliku keeldumise korral võib taotleja algatada komisjoni vastu kohtumenetluse või esitada kaebuse ombudsmanile EÜ artiklite 230 ja 195 alusel. Kohtupraktika kohaselt tuleneb otsuse 2001/937 lisa artiklite 3 ja 4 ning määruse nr 1049/2001 artikli 8 koosmõjus kohaldamisest, et vastus esialgsele taotlusele ei kujuta endast midagi enamat kui esimest seisukohavõttu, millega antakse taotlejale võimalus taotleda komisjoni peasekretärilt kõnealuse seisukoha ülevaatamist. Järelikult saab vaid komisjoni peasekretäri võetud meede, mille puhul on sisuliselt tegemist otsusega ning millega asendatakse täielikult eelmine väljendatud seisukoht, tuua kaasa õiguslikke tagajärgi, mis mõjutavad hageja huve, ning selle peale saab seega esitada tühistamishagi EÜ artikli 230 alusel. Samas on komisjon jätnud huvitatud isikule teatamata tema õigusest esitada kordustaotlus, nagu ta oleks pidanud selle määruse artikli 7 lõike 1 alusel tegema, ning selle vea tõttu muutub esialgse taotluse alusel esitatud tühistamishagi erandkorras vastuvõetavaks, et komisjon ei saaks tehtud vormivea abil vältida ühenduse kohtu kontrolli. Kuna Euroopa Ühendus on õigusel põhinev ühendus, milles institutsioonide aktide kooskõla asutamislepinguga on allutatud kontrollile, tuleb ühenduse kohtule esitatud kaebustele kohaldatavaid menetlusnorme tõlgendada võimaluse piires selliselt, et nende kohaldamine aitaks saavutada eesmärki tagada ühenduse õigusest isikutele tulenevate õiguste tõhus kohtulik kaitse. Kohtuliku kontrolli nõue on tegelikult ühenduse õiguse üldpõhimõte, mis tuleneb liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest ja on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklites 6 ja 13. Õigust tõhusale õiguskaitsevahendile kinnitab veel kord ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47. (vt punktid 69 ja 71, 74 ja 75)

Määruse nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 89 lõike 1 kohaselt on kõik hankelepingud, mida rahastatakse täielikult või osaliselt eelarvest, kooskõlas läbipaistvuse, proportsionaalsuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetega. Hankija peab kõigis hankemenetluse etappides järgima pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtet ja järelikult ka kõigi pakkujate võrdsete võimaluste põhimõtet. Pakkujate võrdse kohtlemise põhimõte – mille eesmärk on soodustada hankemenetluses osalevate ettevõtjate vahelise terve ja tegeliku konkurentsi arengut – tähendab seda, et kõigile pakkujatele peavad pakkumuse koostamisel olema tagatud võrdsed võimalused, ning tähendab seega, et kõigi pakkujate esitatud pakkumustele peavad kehtima samad tingimused. Läbipaistvuse tagamise põhimõtte kui võrdse kohtlemise põhimõtte „paarilise” eesmärk on tagada ennekõike see, et puuduks oht, et hankija eelistaks kedagi või tegutseks omavoliliselt. See tähendab, et kõik hankemenetluse tingimused ja eeskirjad peavad olema hanketeates või hankedokumentides sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt. (vt punktid 112–115)

Hankija täidab oma põhjendamiskohustust, kui ta kõigepealt viivitamata teavitab pakkujaid, kelle pakkumused on tagasi lükatud, nende pakkumuse tagasilükkamise põhjustest ja kui ta seejärel 15 tööpäeva jooksul alates asjaomase taotluse registreerimisest edastab pakkujatele, kelle pakkumus on vastavaks tunnistatud ning kes on seda sõnaselgelt taotlenud, eduka pakkumuse tunnused ja suhtelised eelised ning eduka pakkuja nime. Niisugune menetlusviis on kooskõlas EÜ artikli 253 kohase põhjendamiskohustuse eesmärgiga. (vt punktid 160 ja 161)

Komisjonil on ulatuslik kaalutlusõigus asjaolude osas, mida tuleb arvesse võtta edukaks pakkujaks tunnistamise otsuse tegemisel hankemenetluses, ning Esimese Astme Kohtul tuleb piirduda menetlusnormide ja põhjendamiskohustuse järgimise, faktiliste asjaolude paikapidavuse ning ilmse kaalutlusvea ja võimu kuritarvitamise puudumise kontrollimisega. (vt punkt 193)