Asjaolu, et väidetavalt on kostjal õigusliku kohustuse tõttu võimatu vastata hageja argumentidele, ei tõenda, et rikutud oleks kodukorra artikli 44 lõike 1 punktis c ette nähtud vorminõudeid, mis seetõttu tooksid kaasa hagiavalduse vastuvõetamatuse.

Vastavalt Üldkohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punktile c tuleb igas hagiavalduses märkida hagi ese ja ülevaade fakti- ja õigusväidetest. See teave peab olema piisavalt selge ja täpne, et kostja saaks ette valmistada oma kaitse ja Üldkohus saaks teostada oma kohtulikku kontrolli. Õiguskindluse ja hea õigusemõistmise tagamiseks peavad hagi aluseks olevad põhilised faktilised ja õiguslikud asjaolud kas või kokkuvõtlikult, ent seostatult ja arusaadavalt tulenema hagiavalduse tekstist.

Mis puudutab ELTL artiklis 339 ette nähtud komisjoni kohustust mitte avalikustada ametisaladuse pidamise kohustuse – mida on korratud määruse nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ artikli 87 kohaldamiseks, artiklis 24 – alla kuuluvat informatsiooni, iseäranis informatsiooni, mis puudutab ettevõtjaid ja nende ärisuhteid või nende kulutuste komponente, siis üheski neist sätetest ei ole otseselt ette nähtud, et vastuvõetamatuse tõttu lükatakse tagasi fakti- ja õigusväited, mis puudutavad hagi esemeks oleva otsuse osasid, mis olid kustutatud otsuse avalikustatud versioonist ning millega hagejal oleks olnud võimalik tutvuda vaid siis, kui ta oleks komisjoni loata saanud sama otsuse täieliku konfidentsiaalse versiooni.

Iga piirang, mis puudutab hageja õigust tugineda tühistamisväidetele, mida ta peab sobivaks, peab järelikult – arvestades asjaolu, et see kujutab endast ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 ette nähtud õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile piiramist – olema harta artikli 52 lõike 1 tähenduses ette nähtud liidu õiguses ning olema kooskõlas viimati nimetatud sätte nõuetega. Täpsemalt peab piirang proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt olema vajalik ja tegelikult vastama liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või kui on vaja kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi.

Fakt, isegi kui see leiab kinnitust hageja puhul, kellel oli juba võimalus tutvuda riigiabi valdkonnas komisjoni tehtud otsuse täielikus versioonis sisalduva teabega ning kes ei pea lähtuvalt ELTL artiklis 339 ja määruse nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ artikli 87 kohaldamiseks, artiklis 24 ette nähtud ametisaladuse hoidmise kohustusest kasutama menetluses liidu kohtus teavet, mis on saadud õigusvastaselt, ei kuulu asjaolude hulka, mis toetaksid ELTL artikli 263 alusel esitatud hagiavalduse vastuvõetamatuse tõttu läbivaatamata jätmist vastavalt Üldkohtu kodukorra artiklile 44 põhjusel, et niisugune tegevus kahjustab riigiabi kontrollimise süsteemi, kuna see pärsib ettevõtjate tahet komisjonile riigiabi kontrollimise menetluses usaldada konfidentsiaalset teavet.

Kui ettevõte, mis on saanud riigiabi, omandatakse turuhinnaga, st kõrgeima hinnaga, mida tavalistes konkurentsitingimustes tegutsev erainvestor oli valmis maksma selle ettevõtte eest olukorras, milles see asus, eriti pärast riigiabi saamist, siis abielement loetakse hinnatuks turuhinnast lähtuvalt ning ostuhinnas sisalduvaks. Neil asjaoludel ei saa ostjat pidada eelise saajaks, võrreldes teiste ettevõtjatega turul.

Riigiabi valdkonnas suuniste raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta punktis 13 üks ette nähtud põhimõtetest on kontserni kuuluval raskustel oleval ettevõtjal lasuv keeld saada päästmis- või ümberkorraldusabi, kui tegemist ei ole ettevõtja enda raskustega, mis on tingitud kontsernis kulude meelevaldsest jaotamisest, või kui kontsernil on vahendid ise raskuste ületamiseks. Keelu eesmärk on seega takistada, et ettevõtjate kontsern jätab riigi kanda kulu, mis on seotud ühe kontserni kuuluva ettevõtja ümberkorralduskavaga, kui nimetatud ettevõtja on raskustes ja raskused pärinevad kontsernist enesest või viimasel on vahendid ise nende ületamiseks.

Niisuguse keelu laiendamise eesmärk, mille kohaselt ei ole lubatud anda päästmis- või ümberkorraldusabi kontserni poolt ülevõetavale raskustes ettevõtjale, on selles kontekstis vältida, et ettevõtjate kontsern ei hoiaks kõrvale sellest keelust, kasutades ära asjaolu, et ülevõtmiseks valmis olev ettevõtja ei kuulu talle veel ametlikult hetkel, mil ülevõetavale ettevõtjale makstakse ümberkorraldusabi.

(vt punktid 159, 160 ja 171)