45

Täpsemalt on selle otsuse põhjendustes 68, 69, 76, 77, 109, 112–116, 120, 136 ja 140 märgitud: „(68) Vastavalt USA konstitutsioonile kuulub riikliku julgeoleku tagamine presidendi pädevusse, kes on relvajõudude ülemjuhataja, täitevvõimu juht ja kes korraldab USA välissuhtlust välisluure valdkonnas […]. Kuigi kongressi pädevuses on kehtestada piiranguid ja ta on seda mitmes aspektis ka teinud, saab president nimetatud piires juhtida USA luureühenduse tööd, kasutades selleks eelkõige korraldusi või presidendi suuniseid. […] Selle valdkonna kaks keskset õigusakti on praegu korraldus (Executive Order) 12333 (edaspidi „E.O. 12333“) […] ja presidendi poliitikasuunis (Presidential Policy Directive) nr 28. (69) Presidendi 17. jaanuari 2014. aasta poliitikasuunisega nr 28 (edaspidi „PPD-28“) on kehtestatud mitmed nn signaaliluurega seotud piirangud […]. See presidendi suunis on USA luureasutustele siduv […] ja jääb kehtima kuni USA valitsuse vahetumiseni […]. PPD-28 on eriti oluline USA-välist päritolu isikutele, sealhulgas ELi andmesubjektidele. […] […] (76) Kuigi [suunises PPD‑28] kasutatavad juriidilised mõisted on erinevad, vastavad need põhimõtted sisuliselt vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele. […] (77) Kuna suunise on välja andnud president kui täitevvõimu juht, on need nõuded siduvad kogu luureühendusele ning neid on hiljem rakendatud asutusesiseste eeskirjade ja menetlustega, millega on üldpõhimõtted teisendatud konkreetseteks igapäevatöö juhisteks. […] […] (109) Seevastu [Foreign Intelligence Surveillance Act’i (FISA)] paragrahvi 702 puhul ei anna [United States Foreign Intelligence Surveillance Court (FISC) (USA välisluure jälgimise kohus)] luba üksikuteks jälgimismeetmeteks; selle asemel annab ta load jälgimisprogrammide jaoks (nt PRISM, UPSTREAM) vastavalt iga-aastastele vastavuskinnitustele, mille koostavad [United States Attorney General (USA peaprokurör)] ja [Director of National Intelligence (DNI) (riigi luuredirektor)]. […] Nagu märgitud, ei sisalda FISC heakskiidetavad kinnitused teavet sihtmärgiks võetavate konkreetsete isikute kohta, vaid neis määratletakse pigem välisluureinfo kategooriad […]. Kuigi FISC ei hinda (ei eeldatava põhjuse järgi ega mõnel muul alusel) seda, kas isikud on välisluureinfo kogumise sihtmärgiks valitud õigesti, […] on tal õigus kontrollida tingimust, et „kogumise oluliseks eesmärgiks on saada välisluureinfot“. […] […] (112) Esiteks pakub [FISA] mitmeid USA-välistele isikutele kättesaadavaid õiguskaitsevahendeid ebaseadusliku elektroonilise jälgimise vaidlustamiseks […]. Muu hulgas on üksikisikutel võimalik esitada Ameerika Ühendriikide vastu tsiviilhagi, kui nende kohta käivaid andmeid on ebaseaduslikult ja tahtlikult kasutatud või avaldatud, […] esitada (ametivolituste ületamise sätete alusel) rahalisi kahjunõudeid otse USA riigiametnike vastu […] ja vaidlustada jälgimise õiguspärasus (ning otsida võimalusi andmeid mitte avalikustada), kui USA valitsus kavatseb isiku elektroonilise jälgimise käigus kogutud andmeid või neist tuletatud teavet kasutada või avaldada USA kohtu- või haldusmenetluses […]. (113) Teiseks andis USA valitsus komisjonile viited mitmele muule võimalusele, mida ELi andmesubjektid saavad kasutada õiguskaitse hankimiseks riigiametnike vastu, juhul kui valitsusel on tema isikuandmetele juurdepääs või neid kavatsetakse kasutada ebaseaduslikult, sealhulgas väidetavalt riikliku julgeoleku huvides […]. (114) Peale selle on USA valitsus osutanud, et USA-välised isikud saavad [teabevabaduse seaduse (Freedom of Information Act (FOIA)] alusel taotleda juurdepääsu föderaalasutuste registritele, sealhulgas konkreetse isiku isikuandmeid sisaldavatele registritele […]. FOIA eesmärki arvestades ei paku see võimalust saada individuaalset õiguskaitset isikuandmete käsitlemise kui sellise vastu, ent võimaldab üksikisikutel põhimõtteliselt saada juurdepääsu riiklikes luureasutustes hoitavale asjakohasele teabele. […] (115) Kuigi isikutele, sealhulgas ELi andmesubjektidele, keda on riikliku julgeoleku huvides ebaseaduslikult (elektrooniliselt) jälgitud, on saadaval erinevaid õiguskaitsevõimalusi, on samas selge, et vähemalt mõnesid USA luureametkondade kasutatavaid õiguslikke aluseid (nt korraldust E.O. 12333) need ei hõlma. Isegi kui kohtuliku kaitse võimalused USA-välistele isikutele on põhimõtteliselt olemas, näiteks FISA alusel toimuva jälgimise puhul, on õiguskaitsevahendite kasutamine piiratud […] ning üksikisikute (sh USA isikute) esitatavaid nõudeid ei võeta menetlusse, kui nad ei suuda tõendada „õigustatud huvi“, […] mistõttu tavakohtutele juurdepääs on piiratud […]. (116) Et luua veel üks kõikidele ELi andmesubjektidele kättesaadav õiguskaitsevõimalus, on USA valitsus otsustanud luua uue, ombudsmani mehhanismi, nagu on märgitud USA välisministri kirjas komisjonile, mis sisaldub käesoleva otsuse III lisas. See mehhanism põhineb PPD-28 kohasel välisministeeriumi juhtivkoordinaatori (asekantsleri tase) määramisel, kes on välisriikide valitsustele kontaktpunktiks USA signaaliluuretegevusega seotud probleemide tõstatamisel, kuid mehhanism pakub algsest kavandist tunduvalt rohkem lisavõimalusi. […] (120) Teiseks kohustub USA valitsus tagama, et oma ametiülesannete täitmisel on raamistik Privacy Shield ombudsmanil võimalik toetuda koostööle muude USA seadusega ette nähtud järelevalve- ja nõuetele vastavuse mehhanismidele. […] Kui mõni neist järelevalveorganitest tuvastab nõuetele mittevastavuse, peab asjaomane luureühenduse liige (st luureasutus) mittevastavuse heastama, kuna ainult sellisel juhul on ombudsmanil võimalik anda üksikisikule „positiivne“ vastus (st mittevastavus on kõrvaldatud), milleks USA valitsus on kohustuse võtnud. […] […] (136) Neid järeldusi arvestades leiab komisjon, et Ameerika Ühendriigid tagavad ELi-USA andmekaitseraamistiku Privacy Shield alusel piisava kaitsetaseme isikuandmetele, mis edastatakse liidust põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonidele Ameerika Ühendriikides. […] (140) Lisaks leiab komisjon USA õigussüsteemi kohta saada oleva teabe, sealhulgas USA valitsuse kinnituste ja kohustuste põhjal, et selliste isikute põhiõiguste riivamine Ameerika Ühendriikides riikliku julgeoleku, õiguskaitse või muu avaliku huvi eesmärgil, kelle isikuandmeid edastatakse liidust Ameerika Ühendriikidesse, ja põhimõtete järgimist kinnitanud organisatsioonidele sellest tulenevalt kehtivad piirangud eraelu puutumatuse põhimõtete järgimisel, piirduvad asjaomase seadusliku eesmärgi saavutamiseks rangelt vajalikuga ning tagatud on tõhus õiguskaitse selliste riive vastu.“