ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Üldkohtu (üheksas koda) 29. jaanuari 2015. aasta otsus – Blackrock vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (INVESTING FOR A NEW WORLD)

(kohtuasi T‑59/14)

„Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi INVESTING FOR A NEW WORLD taotlus — Reklaamlausest koosnev kaubamärk — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b”

1. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Reklaamlausetest koosnevad kaubamärgid — Eristusvõime — Teatavate muude hindamiskriteeriumide kohaldamine — Lubamatus (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 19–21)

2. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime — Reklaamlausetest koosnevad kaubamärgid — Reklaamlause, mis on „fantaasia vili” (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punkt 22)

3. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Reklaamlausetest koosnevad kaubamärgid — Ülistav reklaamfraas (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 23 ja 24)

4. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Sõnamärk INVESTING FOR A NEW WORLD (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 26–41)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 31. oktoobri 2013. aasta otsuse (asi R 573/2013‑1) peale, mis käsitleb sõnamärgi INVESTING FOR A NEW WORLD ühenduse kaubamärgina registreerimise taotlust.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Rakendusakti puhul on põhjendamiskohustus täidetud, kui selles on sõnaselgelt viidatud selle akti aluseks oleva määruse sätetele, võimaldades seega tuvastada kriteeriumid, millest akti vastuvõtmisel juhinduti.

Otsuse 2014/774, millega vastavalt määrusele nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta määratakse kindlaks kontrollväärtused ajavahemikuks 1. jaanuar 2015 kuni 31. detsember 2017 igale tootjale ja importijale, kes on teatanud fluorosüsivesinike turulelaskmisest kooskõlas määrusega nr 842/2006, artikli 1 teisest lõigust ja selle otsuse lisast tuleneb, et tootjate või importijate poolt võrdlusperioodil turule viidud fluorosüsivesinike (HFC) kogused arvutati selliselt, et liideti kokku toodetud kogused, imporditud kogused ja varude aastase muutumise bilanss, ning sellest lahutati eksporditud kogused.

Samas ei ole esiteks üheski määruse nr 517/2014 sättes ette nähtud, et varude aastase muutumise bilanssi tuleks kontrollväärtuse määramisel arvesse võtta. Teiseks ei ole tõendatud, et varude aastase muutumise bilanss on määrav kriteerium, et arvutada selle määruse artikli 2 punkti 10 tähenduses „turule lastud” HFCde kogust ja seda eelkõige ettevõtjate puhul, kes ei tooda ega kasuta HFCsid, vaid piirduvad nende importimisega, et nad seejärel edasi müüa või liidust eksportida.

Tuleb tunnistada, et määruse nr 517/2014 V lisas, milles selgitatakse kontrollväärtuse arvutamist, on märgitud, et kontrollväärtus arvutatakse HFCde koguse alusel, mida tootjad ja importijad on kontroll- või jaotusperioodi jooksul liidu turule viinud „olemasolevate andmete alusel”. Asjaolu, et kontrollväärtuse arvutamine peab määruse nr 517/2014 V lisa kohaselt toimuma olemasolevate andmete alusel ning et selle määruse artikli 16 lõikes 1 on märgitud, et see väärtus „põhineb aasta keskmisel HFCde kogusel, mille turulelaskmise kohta tootja või importija teada andis”, ei tähenda siiski seda, et kontrollväärtus tuleb tingimata arvutada üksnes määruse nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta artikli 6 alusel teatatud andmete põhjal.

Esiteks ei oleks nimelt määruse nr 517/2014 eesmärgiga, milleks on vähendada järk-järgult liidu „turule viidavaid” HFCde koguseid, kooskõlas kasutada kontrollväärtuse arvutamisel andmeid, mis ei ole turule viidud HFCde koguste määratlemisel olulised, üksnes seetõttu, et tegemist on „olemasolevate andmetega”. Asjaolu, et ladustatud kogustest teatati, ei tähenda seega tingimata seda, et neid võeti arvesse, kui nad ei olnud olulised turule viidud HFCde koguse määratlemisel. Teiseks ei saa lubada, et kontrollväärtuse arvutamiseks vajalike andmete puudumine toob kaasa olukorra, kus kontrollväärtus ei vasta turule viidud HFCde kogustele. Komisjoni ülesanne on pöörduda puuduvate andmete saamiseks asjaomaste ettevõtjate poole.

Järelikult on otsusega 2014/774 rikutud määrust nr 517/2014, kuna selles on ettevõtjale, kes ei tooda ega kasuta HFCsid, määratud kontrollväärtuse arvutamisel arvesse võetud varude aastast muutumist.

(vt punktid 44, 51–53, 57, 59, 63 ja 69)
Üldkohtu (kolmas koda) 16. juuni 2015. aasta otsus – Best Lock (Europe) vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Lego Juris (mängukujukese kuju)

(kohtuasi T‑396/14)

„Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse ruumiline kaubamärk — Mängukujukese kuju — Absoluutne keeldumispõhjus — Tähis, mis koosneb ainult toote enda loomuomasest kujust — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktid e, i ja ii”

1. Menetlus — Hagimenetluse algatusdokument — Vorminõuded — Ülevaade fakti- ja õigusväidetest — Hagiavalduses esitamata õigusväited — Viide kõikidele lisadele — Vastuvõetamatus (Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 21 esimene lõik; Üldkohtu kodukord, artikli 44 lõike 1 punkt c) (vt punkt 17)

2. Ühenduse kaubamärk — Apellatsioonimenetlus — Liidu kohtusse esitatud hagi — Hagimenetluse algatusdokument — Vorminõuded — Ülevaade fakti- ja õigusväidetest — Ühtlustamisametis esitatud argumentide täielik või osaline kordamine — Lubatavus (Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 21 esimene lõik; Üldkohtu kodukord, artikli 44 lõike 1 punkt c; nõukogu määrus nr 207/2009, artikkel 65) (vt punkt 19)

3. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Tähised, mis koosnevad ainult kauba kujust, mis on vajalik tehnilise tulemuse saavutamiseks — Mõiste — Niisuguste omaduste olemasolu, mis ei ole põhiomadused ega täida tehnilist ülesannet — Keeldumispõhjuse suhtes mõju puudumine (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkti e alapunkt ii) (vt punkt 28)

4. Ühenduse kaubamärk — Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine — Absoluutsed kehtetuks tunnistamise põhjused — Registreerimine määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti e alapunkti ii rikkudes — Nupuga mängukujukese kujust koosnev ruumiline kaubamärk (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkti e alapunkt ii) (vt punktid 30–34)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 26. märtsi 2014. aasta otsuse (asi R 1696/2013‑4) peale, mis käsitleb Best Lock (Europe) Ltd ja Lego Juris A/S vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Otsuse 2010/413/ÜVJP artikli 20 lõike 1 punktis c ja määruse nr 267/2012, milles käsitletakse Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid, artikli 23 lõike 2 punktis d kasutatud mõiste „logistiline” määratlus ei piirdu ainult kaupade või isikute transpordiga. Seda mõistet käsitatakse tavapäraselt nii, et see hõlmab kogu tegevust, mis seondub ühe toimingu või keerulise protsessi korraldamise ja rakendamisega. Logistika on seega horisontaalne mõiste, mis võib hõlmata erinevat tüüpi toiminguid, nagu tooraine tarnimine, materjalide käitlemine, toodete tarnimine või ka teisaldamine. Järelikult tuleb logistilise toetamisena eelnimetatud sätete tähenduses käsitada tegevust, mis – isegi kui sellel puudub sellisena igasugune otsene või kaudne seos tuumarelva levikuga – võib siiski tegevuse kvantitatiivse või kvalitatiivse olulisuse tõttu tuumarelva levikule kaasa aidata, kuna see võimaldab Iraani valitsusel täita kindlaksmääratud logistilisi vajadusi, nagu käesoleval juhul nafta‑ ja gaasisektoris, tuues nimetatud valitsusele märkimisväärset tulu.

Samas on gaasi‑ ja naftatööstuse tarbeks meres ja maismaal asuvate taristute projekteerimise, ehitamise ja paigaldamisega tegeleva üksuse, kes on meres asuvate taristute tootmisel ja paigaldamisel Iraani esimene peatöövõtja, projekteerimis‑, ehitus‑ ja hooldustegevus Iraani gaasi‑ ja naftatööstuse nõuetekohaseks toimimiseks vältimatult vajalik. Kõnealune tööstus ei saaks toimida ilma puurimis‑, ammutamis‑ ja transpordiseadmeteta, eelkõige gaasi‑ ja naftajuhtmeteta. Selle üksuse rajatised ja teostused on nende kvalitatiivse ja kvantitatiivse olulisuse tõttu seega Iraani nafta‑ ja gaasisektori vajaduste täitmiseks vajalikud, kusjuures seda sektorit kontrollib erinevate riigiettevõtete kaudu Iraani valitsus. Niisugune asjaomase üksuse logistiline toetus kõnealusele valitsusele vastab seega otsuse 2010/413/ÜVJP artikli 20 lõike 1 punktis c ja määruse nr 267/2012 artikli 23 lõike 2 punktis d sätestatud kriteeriumile, kuna otsuse 2010/413/ÜVJP põhjenduse 22 ja otsuse 2012/35/ÜVJP põhjenduse 8 kohaselt saab Iraan energiasektorist märkimisväärset tulu, mis võimaldab tal rahastada tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikku tuumaenergiaalast tegevust.

Seega ei tee nõukogu hindamisviga, kui ta kannab sellise üksuse nime nende isikute ja üksuste loeteludesse, kelle suhtes sanktsioone kohaldatakse, põhjendusega, et hageja toetab Iraani valitsust logistiliselt.

(vt punktid 53–55)
Määruse nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta artikli 2 lõiget 3, mille kohaselt määruse kohaldamine ei piira muude liidu selliste erisätete kohaldamist, mis käsitlevad toodete turuleviimist, eelkõige ühist turukorraldust, ning toidu märgistamist, tuleb mõista nii, et see tähendab, et müüginimetuse võib garanteeritud traditsiooniliste toodete (GTT) registrisse kanda üksnes juhul, kui see vastab määruses nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), määratletud turustamistingimustele.

Arvestades tähtsust, mille Euroopa seadusandja on omistanud põllumajandustoodete müüginimetuste kasutamise ühtlustamisele konkurentsi tagamiseks ja tarbijate kaitsmiseks, ei saa tõlgendust, mille kohaselt määrused nr 1234/2007 ja nr 1151/2012 kujutavad endast põllumajandustoodete nimetuste registreerimise alternatiivseid viise, selles kontekstis pidada lubatavaks, kuna see tooks aga kaasa selle, et liikmesriik võiks GTT kava kasutada määrusega nr 1234/2007 kehtestatud turustamisstandardeid reguleerivatest normidest möödahiilimiseks, ning kui oletada, et kõnealust toodet saaks turustada, võiks see viimasele anda põhjendamatu konkurentsieelise ja tarbijat eksitada.

Samamoodi ei saa nõustuda argumendiga, mille kohaselt selle arutluskäigu tagajärjel väheneks määruse nr 1151/2012 kasulik mõju, kuna kehtestatakse täiendav menetlus ja piiratakse GTT‑ks kvalifitseerimise atraktiivsust. Kummalgi määrusel on nimelt osaliselt erinevad eesmärgid ja nendes on ette nähtud erinevad tingimused. On sobilik, et määruses nr 1234/2007 ette nähtud põllumajandustoodete turustamise üldtingimustele lisandub eraldi erimenetlus, mis on ette nähtud määruses nr 1151/2012 ja mille eesmärk on tagada tarbijatele, et teatud põllumajandustoodete puhul võib õigustatult väita, et neil on nende väärtust suurendavad omadusi.

(vt punktid 30, 35, 41 ja 50)
Üldkohtu (üheksas koda) 21. mai 2015. aasta otsus – Wine in Black vs. Siseturu Ühtlustamise Amet ‑ Quinta do Noval‑Vinhos (Wine in Black)

(kohtuasi T‑420/14)

„Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi Wine in Black taotlus — Varasem ühenduse sõnamärk NOVAL BLACK — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosuse puudumine — Tähiste sarnasus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b”

1. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Suhtelised keeldumispõhjused — Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause — Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus — Hindamiskriteeriumid (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punktid 15 ja 40)

2. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Suhtelised keeldumispõhjused — Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause — Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus — Sõnamärgid Wine in Black ja NOVAL BLACK (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punktid 16, 39 ja 46)

3. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Suhtelised keeldumispõhjused — Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause — Asjaomaste kaubamärkide sarnasus — Hindamiskriteeriumid — Kombineeritud kaubamärk (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punkt 18)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 6. märtsi 2014. aasta otsuse (asi R 1601/2013‑1) peale, mis käsitleb Quinta do Noval – Vinhos, SA ja Wine in Black GmbH vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

1. Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 6. märtsi 2014. aasta otsus (asi R 1601/2013‑1).
Määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti b kohaselt puudub eristusvõime sõnamärgil COMPETITION, mille registreerimist taotletakse Nizza kokkuleppe klassi 12 kuuluvate „maismaasõidukite ja nende osade”, klassi 28 kuuluvate „sõidukimudelite, automudelite ja mänguautode”, klassi 35 kuuluvate „autode, autoosade ja autoseadiste jae‑ ja hulgimüügiteenuste” ning klassi 37 kuuluvate „sõidukite, mootorite ja nende osade ümberehitamise, puksiirabi, hooldusteenuste” jaoks. Kõnealune sõnamärk, mis koosneb ühestainsast inglise ja prantsuse keeles sagedasti kasutatavast sõnast, mis viitab ilmselgelt kaubale või teenusele, mis on mõeldud võistluse jaoks ning on seega suurepärase kvaliteediga, on nimelt käsitatav kiitva reklaamina, mille funktsioon on tõsta esile nende kaupade ja teenuste positiivseid omadusi mille tutvustamiseks seda kasutatakse. Seega tajub inglise või prantsuse keelt kõnelevatest tarbijatest koosnev asjaomane avalikkus seda sõna kohe kui kiitvat reklaamsõnumit, mis osutab sellele, et asjaomastel kaupadel ja teenustel on konkureerivate kaupade ja teenustega võrreldes tarbijate jaoks kvaliteedi osas eelis. Lisaks ei ole sõnaline tähis COMPETITION isegi reklaamsõnana piisavalt originaalne ega tähendusrikas, et nõuda asjaomaselt avalikkuselt vähimalgi määral tõlgendamist, järelemõtlemist või analüüsimist, mistõttu seostab avalikkus tähis kohe asjaomaste kaupade ja teenustega.

Sellest tulenevalt ei võimalda kõnealune tähis asjaomasel avalikkusel asjassepuutuvate kaupade ja teenuste päritolu kindlaks teha ega neid muude ettevõtjate kaupadest ja teenustest eristada ning seega puudub sellel eristusvõime.

(vt punktid 20, 23, 24, 36 ja 39)
Otsustades, et muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimese lõigu eesmärk on tagada teatav töösuhte stabiilsus, rikkus Avaliku Teenistuse Kohus õigusnormi. Nimelt on muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimese lõigu eesmärk ennetada kuritarvitusi, mida põhjustab tähtajaliste lepingute järjestikune kasutamine administratsiooni poolt. Lisaks kinnitab kõnealuse artikli piiratud eesmärki administratsioonile antud pädevus lõpetada tähtajalise lepingu alusel töötava teenistuja teenistusleping mis tahes hetkel, järgides sealjuures muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 47 sätestatud menetlust. Sellega seoses otsustas Avaliku Teenistuse Kohus õigesti, et administratsioon võib ajutise teenistuja tähtajalise lepingu mis tahes hetkel üles öelda, järgides muude teenistujate teenistustingimuste artikli 47 punkti c alapunktis i ette nähtud tähtaega, kuidagi kahtluse alla seadmata ametnike ja teenistujate erinevust ja ulatuslikku kaalutlusõigust, mis administratsioonil teenistujatega töösuhetes on.

Lisaks, Avaliku Teenistuse Kohtu kehtestatud erand muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimeses lõigus ette nähtud ümberkvalifitseerimise kohaldamisest juhul, kui karjäär on katkenud, on selle artikli tõlgendamise loogiline tagajärg. Nimelt on selle artikli eesmärk vältida seda, et karjääri edenemise korral või juhul, kui tähtajalise lepinguga ajutise teenistuja täitmisele kuuluvad ülesanded muutuvad, saab administratsioon kuritarvitavalt kasutada formaalselt erinevaid lepinguid, et hoiduda kõrvale selles artiklis ette nähtud ümberkvalifitseerimisest. Siiski on selle ümberkvalifitseerimise eeldus see, et ajutine teenistuja, kelle karjäär edeneb või kelle täidetavad ülesanded muutuvad, säilitab oma tööandjaga töösuhte, mida iseloomustab jätkuvus. Kui ilmneb, et teenistuja sõlmib lepingu, mis sisaldab sisulist, mitte formaalselt muudatust tema ülesannete olemuses, siis muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 esimese lõigu kohaldamise eeldus enam ei kehti. Nimelt oleks selle artikliga vastuolus, kui möönda, et selles ette nähtud reegli kohaldamiseks võib arvesse võtta igasugust pikendamist.

Vastab tõele, et täidetavate ülesannete võimalikku võrdlust arvestades tähendab sektori juhataja ametikoht olulist muudatust võrreldes asejuhataja ametikohaga, mis toob kaasa katkemise Avaliku Teenistuse Kohtu poolt kasutusele võetud mõiste tähenduses. Nimelt, kuigi samale tegevusalale jäämine ei too automaatselt kaasa täidetavate ülesannete jätkuvust, peab see jätkuvus olema põhimõtteliselt välistatud juhul, kui sektori juhataja ametikohal tegevuse alustamine oli tingitud välisest valikumenetlusest. Siiski kuna enne oma ametisse nimetamist sektori juhatajaks täitis asjaomane isik sektori asejuhataja ülesandeid, ei saa tõeliselt asuda seisukohale, et tema nimetamisel sektori juhatajaks, isegi kui see toimus välise valikumenetluse tulemusel, on tegelikult tegemist katkemisega, võrreldes nende ülesannetega, mida ta enne täitis.

(vt punktid 30, 33 ja 39–41)

Üldkohus: kohtuotsus, 4.12.2013, ETF vs. Schuerings,T‑107/11 P, EKL AT, EU:T:2013:624, punkt 76.
Määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punktis j ette nähtud absoluutne registreerimisest keeldumise põhjus on kohaldatav sõnalisele tähisele Lembergerland – mille registreerimist ühenduse kaubamärgina on taotletud Nizza kokkuleppe klassi 33 kuuluvatele kaupadele „(alkoholjoogid (v.a õlu)” – kuna on olemas kaitstud geograafiline tähis Lemberg.

Esiteks on Lemberg ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu alusel liidu territooriumil Lõuna-Aafrikast pärit veinide kaitstud geograafiline tähis. Asjaolu, et asjaomane nimi viitab mõistele „estate” (viinamarjaistandus), mitte piirkonnale, omavalitsusüksusele või ringkonnale, kahtluse alla seda, et kõnealuse lepingu alusel on osutatud nimi geograafilise tähisena sõnaselgelt kaitstud.

Teiseks koosneb taotletav kaubamärk Lembergerland ühenduse ja Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise lepingu alusel vastava päritoluga veinide suhtes kaitstud geograafilisest tähisest Lemberg või sisaldab seda ning taotletava kaubamärgiga tähistatavad kaubad hõlmavad asjaomast veini, ilma et hageja väidaks, et need pärinevad Lembergist.

(vt punktid 16 ja 29)
Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 116 lõikest 1 ilmneb, et kui viimane leiab, et tal on tagaseljaotsuse tegemiseks piisavad tõendid, hagiavaldus on vastuvõetav ja vorminõuded on täidetud, siis ta kontrollib, kas hageja nõuded on põhjendatud, ning teeb oma otsuse, ilma et ta peaks siiski viimase nõuded rahuldama.

(vt punkt 21)

Euroopa Kohus: kohtumäärus, 11.9.2014, Think Schuhwerk vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, C-521/13 P, EKL, EU:C:2014:2222, punkt 22.
Üldkohtu (seitsmes koda) 11. juuni 2015. aasta otsus – Laboratoires CTRS vs. komisjon

(kohtuasi T‑452/14)

„Inimtervishoius kasutatavad ravimid — Harva kasutatavad ravimid — Müügiluba ravimile Cholic Acid FGK (tuntud kui Kolbam) — Ravinäidustused — Turustamise ainuõigus — Määruse (EÜ) nr 141/2000 artikli 8 lõige 1”

1. Tühistamishagi — Vaidlustatavad aktid — Mõiste — Aktid, mis võivad mõjutada konkreetset õiguslikku seisundit — Üksnes akti põhjenduste peale esitatud hagi — Vastuvõetamatus (ELTL artikkel 263) (vt punkt 51)

2. Euroopa Liidu õigus — Tõlgendamine — Institutsioonide aktid — Põhjendamine — Arvessevõtmine — Teadusasutuse arvamusele tuginevad otsused — Nende arvamuste lülitamine niisuguste otsuste põhjendustesse (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 726/2004, artikkel 3) (vt punktid 56, 57 ja 60–62)

3. Õigusaktide ühtlustamine — Ühtsed õigusaktid — Inimtervishoius kasutatavad ravimid — Harva kasutatavad ravimid — Niisuguse harva kasutatava ravimiga, millele on juba antud müügiluba, sarnased ravimid, millel on samad ravinäidustused — Turule viimine — Turustamise ainuõigus — Kohustus tagada kasulik mõju — Komisjoni väljastatud müügiloa sõnastus, mis soodustab arsti poolt ravimi väljakirjutamist müügiloas kirjeldatust erinevate ravinäidustuste esinemisel — Lubamatus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 141/2000, artikli 8 lõige 1; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83, artikli 87 lõige 2) (vt punktid 80–82, 88, 95, 97 ja 134)

Ese

Esiteks nõue tühistada osaliselt komisjoni 4. aprilli 2014. aasta rakendusotsus C (2014) 2375, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 ‐ mida on muudetud komisjoni 11. septembri 2014. aasta rakendusotsusega C (2014) 6508, millega antakse üle ja muudetakse otsusega C (2014) 2375 eriolukorras antud müügiluba inimtervishoius kasutatavale harvikravimile „Kolbam – Koolhape” ‐ alusel eriolukorras müügiloa väljaandmist inimtervishoius kasutatavale harvikravimile „Cholic Acid FGK – Koolhape”, osas, milles on sisuliselt märgitud, et selle ravimi turustamine on lubatud ravimi Orphacol ravinäidustust korral, ja teise võimalusena tühistada selle otsuse artikkel 1.

Resolutsioon

1. Tühistada komisjoni 4. aprilli 2014. aasta rakendusotsus C (2014) 2375, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 ‐ mida on muudetud komisjoni 11. septembri 2014. aasta rakendusotsusega C (2014) 6508, millega antakse üle ja muudetakse otsusega C (2014) 2375 eriolukorras antud müügiluba inimtervishoius kasutatavale harvikravimile „Kolbam – Koolhape” ‐ alusel eriolukorras müügiloa väljaandmist inimtervishoius kasutatavale harvikravimile „Cholic Acid FGK – Koolhape”.

2. Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Laboratoires CTRS kohtukulud.
Määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 4 kohaselt peab kõnealust tähist kasutama eristava osana selles mõttes, et sellega identifitseeritakse omaniku majandustegevus.

Siiski ei pea see tähendama, et määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 4 kontekstis peab tähise kasutamise ülesanne olema üksnes kõnealuste kaupade või teenuste kaubandusliku päritolu identifitseerimine.

Nimelt on selle sättega hõlmatud registreerimata kaubamärgid ja kõik „muud […] tähised”, mida kasutatakse kaubanduses. Kui ei ole märgitud vastupidist, võib tähise kasutamise ülesanne seisneda – arvestades tähise olemust – lisaks sellele, et asjaomane avalikkus identifitseerib asjaomase kauba kaubanduslikku päritolu, ka selles, et identifitseeritakse kaupade geograafiline päritolu ning nende olemusest tulenevate eriomadused või selle maine aluseks olevad omadused. Tulenevalt kõnealuse tähise olemusest võib eristavana määratleda ka seda, kui tähise eesmärk on identifitseerida ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teise ettevõtja omadest, aga ka nimelt seda, kui tähise eesmärk on identifitseerida teatavaid kaupu või teenuseid teistest sarnastest kaupadest ja teenustest. Teistsugune tõlgendus välistab tähiste puhul, mida kasutab mitu ettevõtjat või mida kasutatakse koos kaubamärkidega, kasu saamise määruse nr 207/2009 artikli 8 lõikest 4, kuigi selles sättes niisugune välistamine puudub.

(vt punktid 27–29)
6.

Institutsioonide aktid — Põhjendamine — Kohustus — Ulatus — Väide, et põhjendus on ebatäpne — Väide, et põhjendus puudub või ei ole piisav — Eristamine (ELTL artikkel 296) (vt punkt 59)