Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Komisjoni otsus, millega abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks ametlikku kontrollimenetlust algatamata – Huvitatud isikute hagi EÜ artikli 88 lõike 2 tähenduses – Vastuvõetavus – Tingimused

(EÜ artikli 88 lõige 2 ja artikli 230 neljas lõik; nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 1 punkt h, artikli 4 lõige 3 ja artikli 6 lõige 1)

2. Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Komisjoni otsus, millega abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks ametlikku kontrollimenetlust algatamata – Huvitatud isikute hagi EÜ artikli 88 lõike 2 tähenduses – Hagi eseme määratlemine

(EÜ artikli 88 lõige 2 ja artikli 230 neljas lõik; nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 1 punkt h, artikli 4 lõige 3 ja artikli 6 lõige 1)

3. Riigiabi – Abiprojektid – Komisjonipoolne läbivaatamine – Esialgse uurimise etapp ja ametliku uurimismenetluse etapp – Abi kokkusobivus ühisturuga – Hindamisraskused – Komisjoni kohustus algatada ametlik uurimismenetlus – Mõiste „kahtlused” – Objektiivsus

(EÜ artikli 88 lõige 2; nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 4 lõiked 3, 4 ja 5 ning artikli 6 lõige 1)

Summary

1. Riigiabi valdkonnas sõltub määruse nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ artikli 88 kohaldamiseks) artikli 4 lõikel 3 põhineva vastuväidete esitamata jätmise otsuse õiguspärasus sellest, kas abi ühisturuga kokkusobivuse kohta ilmneb kahtlusi. Kuna selliste kahtluste tõttu tuleb algatada ametlik uurimismenetlus, milles võivad osaleda nimetatud määruse artikli 1 punktis h nimetatud huvitatud pooled, tuleb asuda seisukohale, et selline otsus puudutab otseselt ja isiklikult kõiki huvitatud pooli selle sätte tähenduses. EÜ artikli 88 lõikes 2 ning määruse nr 659/1999 artikli 6 lõikes 1 sätestatud menetluslike tagatistega isikute sellised tagatised saavad kindlustatud olla vaid siis, kui neil on võimalus vaidlustada vastuväidete esitamata jätmise otsus liidu kohtus.

(vt punkt 54)

2. Riigiabi valdkonnas võib hageja, kes vaidlustab komisjoni otsuse jätta ametlik uurimismenetlus algatamata, esitada kõik väited, mis tõendavad, et teatatud meetme esialgse uurimise etapis komisjoni kasutuses oleva teabe ja asjaolude hindamise tõttu oleks pidanud abi ühisturuga kokkusobivuse kohta ilmnema kahtlusi. Selliste väidete kasutamise tõttu ei saa aga muutuda hagi ese või hagi vastuvõetavuse tingimused. Vastupidi, kahtluste olemasolu kokkusobivuse kohta on just täpselt see tõend, mille peab esitama, et tõendada, et komisjon oleks pidanud algatama EÜ artikli 88 lõikes 2 ja määruse nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ artikli 88 kohaldamiseks) artikli 6 lõikes 1 ette nähtud ametliku uurimismenetluse.

Liidu kohus ei pea tõlgendama hageja hagi, millega vaidlustatakse üksnes abi hindamise otsuse kui sellise põhjendatus, hagina, millega tegelikkuses soovitakse kaitsta EÜ artikli 88 lõike 2 ning määruse nr 659/1999 artikli 6 lõikega 1 hagejale antud menetluslikke õigusi, kui hageja ei ole otseselt sellekohast väidet esitanud. Sellisel juhul tooks väite tõlgendamine kaasa hagi eseme ümberkvalifitseerimise.

(vt punktid 55 ja 58)

3. Määruse nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ artikli 88 kohaldamiseks) artikli 4 lõikest 4 tuleneb, et kui komisjon tõdeb pärast esialgset uurimist, et abikava ühisturuga kokkusobivuse kohta ilmnes kahtlusi, peab ta võtma vastu ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse, mis on ette nähtud EÜ artikli 88 lõikes 2 ja nimetatud määruse artikli 6 lõikes 1.

Määruse nr 659/1999 artikli 4 lõikes 4 esinev mõiste „kahtlused” on objektiivset laadi ning kahtluste tuvastamiseks tuleb neid otsida nii vaidlustatud akti vastuvõtmise tingimustest kui ka hinnangutest, millele komisjon tugines.

Mis puudutab esialgse uurimise kestust ja asjaolusid, siis kuigi on tõsi, et määruse nr 659/1999 artikli 4 lõikes 5 ette nähtud kahe kuu pikkust tähtaega ületav tähtaeg ning asjaomasele liikmesriigile esitatud infonõuete arv ei võimalda ainult nende põhjal järeldada, et komisjon oleks pidanud algatama ametliku uurimismenetluse, võivad need asjaolud sellegipoolest viidata sellele, et komisjonil võisid olla kahtlused asjaomase abi kokkusobivuse kohta ühisturuga.

(vt punktid 77, 79 ja 81)