ÜLDKOHTU OTSUS (apellatsioonikoda)

3. juuni 2015

BP

versus

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

„Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Lepinguline töötaja — Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töötajad — Tähtajalise lepingu tähtajatult pikendamata jätmine — Õigus olla ära kuulatud — Kuni lepingu lõppemiseni teise talitusse üleviimine — Faktiliste asjaolude hindamine — Tõendite moonutamine — Põhjendamiskohustus”

Ese:

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 30. septembri 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas F-38/12: BP vs. Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (EKL AT, EU:F:2013:138) selle otsuse tühistamise nõudes.

Otsus:

Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 30. septembri 2013. aasta otsus kohtuasjas F-38/12: BP vs. Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (EKL AT, EU:F:2013:138) osas, milles sellega jäeti rahuldamata hagi, mis oli esitatud 27. veebruari 2012. aasta kirjas sisalduva Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti otsuse peale jätta BP lepingulise töötaja teenistusleping pikendamata. Tühistada 27. veebruari 2012. aasta kirjas sisalduv Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti otsus jätta BP lepingulise töötaja teenistusleping pikendamata. Jätta apellatsioonkaebus ülejäänud osas rahuldamata. Jätta BP ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti kohtukulud Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses ja käesolevas menetluses nende endi kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Lepingulised töötajad – Töölevõtmine – Tähtajalise lepingu pikendamata jätmine – Otsuse vastuvõtmine ilma, et asjast huvitatud isikul oleks eelnevalt võimalus esitada oma seisukoht kõigi administratsiooni käsutuses olevate asjaolude kohta – Õiguse olla ära kuulatud põhimõtte rikkumine

(Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 86 lõige 1; nõukogu määrus nr 1/2003, artikli 24 lõige 1)

Isiku kaitseõiguste austamine tema vastu algatatud menetluses, mis võib viia selle isiku kahjuks tehtud otsuseni, kujutab endast liidu õiguse aluspõhimõtet, mis peab olema tagatud isegi asjaomaste menetlusnormide puudumisel. See kaitseõiguste järgimise põhimõte kehtib seda enam otsuse puhul, mis puudutab lepingulise töötaja teenistuslepingu pikendamata jätmist suhtlemisraskuste kontekstis.

Nimelt eeldab põhimõte, et asjaomasele isikule antakse võimalus teha tõhusal viisil teatavaks oma seisukoht vastu võetavas aktis tema vastu esitatud asjaolude kohta, seda, et teenistuslepingu pikendamata jätmise otsuse saab võtta üksnes pärast seda, kui asjaomasele isikule on antud võimalus teha tõhusal viisil teatavaks oma seisukoht otsuse projekti kohta, kas kirjaliku või suulise teabevahetuse kaudu, mille on algatanud ametisse nimetav asutus ja mille asetleidmist peab viimane tõendama. Sellega seoses peab asjaomasel isikul olema võimalus esitada oma seisukoht, teades kõikidest asjaoludest, mis ametisse nimetava asutuse käsutuses on, ja eelkõige tema ülemuse sellise arvamuse sisust, mis puudutab pikendamist ja mis saadeti ametisse nimetavale asutusele. Isegi kui see arvamus on ettevalmistav akt, mistõttu see ei ole isikut kahjustav, siis see asjaolu ei takista siiski asumast seisukohale, et kuna see on just ettevalmistav akt, siis kuulub see nende aktide hulka, mille põhjal ametisse nimetav asutus võtab vastu teenistuslepingu pikendamata jätmise otsuse, mistõttu nimetatud asutus peab enne oma seisukohale jõudmist kuulama asjaomase isiku ära seoses nende märkustega, mis selles arvamuses sisalduvad.

(vt punktid 51, 52, 56, 57 ja 61)

Viited:

Euroopa Kohus: kohtuotsused, 24.10.1996, komisjon vs. Lisrestal jt, C-32/95 P, EKL, EU:C:1996:402, punkt 21; 9.11.2006, komisjon vs. De Bry, C-344/05 P, EKL, EU:C:2006:710, punktid 37 ja 38 ning seal viidatud kohtupraktika, ning 6.12.2007, Marcuccio vs. komisjon, C-59/06 P, EKL AT, EU:C:2007:756, punktid 46 ja 47.

Üldkohus: kohtuotsus, 9.7.2002, Aimone vs. Euroopa Kohus, T-70/01, EKL AT, EU:T:2002:178, punkt 36.

ÜLDKOHTU OTSUS (apellatsioonikoda)

3. juuni 2015

BP

versus

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

„Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Lepinguline töötaja — Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti töötajad — Tähtajalise lepingu tähtajatult pikendamata jätmine — Õigus olla ära kuulatud — Kuni lepingu lõppemiseni teise talitusse üleviimine — Faktiliste asjaolude hindamine — Tõendite moonutamine — Põhjendamiskohustus”

Ese:

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 30. septembri 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas F-38/12: BP vs. Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (EKL AT, EU:F:2013:138) selle otsuse tühistamise nõudes.

Otsus:

Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 30. septembri 2013. aasta otsus kohtuasjas F-38/12: BP vs. Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (EKL AT, EU:F:2013:138) osas, milles sellega jäeti rahuldamata hagi, mis oli esitatud 27. veebruari 2012. aasta kirjas sisalduva Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti otsuse peale jätta BP lepingulise töötaja teenistusleping pikendamata. Tühistada 27. veebruari 2012. aasta kirjas sisalduv Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti otsus jätta BP lepingulise töötaja teenistusleping pikendamata. Jätta apellatsioonkaebus ülejäänud osas rahuldamata. Jätta BP ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti kohtukulud Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses ja käesolevas menetluses nende endi kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Lepingulised töötajad – Töölevõtmine – Tähtajalise lepingu pikendamata jätmine – Otsuse vastuvõtmine ilma, et asjast huvitatud isikul oleks eelnevalt võimalus esitada oma seisukoht kõigi administratsiooni käsutuses olevate asjaolude kohta – Õiguse olla ära kuulatud põhimõtte rikkumine

(Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 86 lõige 1; nõukogu määrus nr 1/2003, artikli 24 lõige 1)

Isiku kaitseõiguste austamine tema vastu algatatud menetluses, mis võib viia selle isiku kahjuks tehtud otsuseni, kujutab endast liidu õiguse aluspõhimõtet, mis peab olema tagatud isegi asjaomaste menetlusnormide puudumisel. See kaitseõiguste järgimise põhimõte kehtib seda enam otsuse puhul, mis puudutab lepingulise töötaja teenistuslepingu pikendamata jätmist suhtlemisraskuste kontekstis.

Nimelt eeldab põhimõte, et asjaomasele isikule antakse võimalus teha tõhusal viisil teatavaks oma seisukoht vastu võetavas aktis tema vastu esitatud asjaolude kohta, seda, et teenistuslepingu pikendamata jätmise otsuse saab võtta üksnes pärast seda, kui asjaomasele isikule on antud võimalus teha tõhusal viisil teatavaks oma seisukoht otsuse projekti kohta, kas kirjaliku või suulise teabevahetuse kaudu, mille on algatanud ametisse nimetav asutus ja mille asetleidmist peab viimane tõendama. Sellega seoses peab asjaomasel isikul olema võimalus esitada oma seisukoht, teades kõikidest asjaoludest, mis ametisse nimetava asutuse käsutuses on, ja eelkõige tema ülemuse sellise arvamuse sisust, mis puudutab pikendamist ja mis saadeti ametisse nimetavale asutusele. Isegi kui see arvamus on ettevalmistav akt, mistõttu see ei ole isikut kahjustav, siis see asjaolu ei takista siiski asumast seisukohale, et kuna see on just ettevalmistav akt, siis kuulub see nende aktide hulka, mille põhjal ametisse nimetav asutus võtab vastu teenistuslepingu pikendamata jätmise otsuse, mistõttu nimetatud asutus peab enne oma seisukohale jõudmist kuulama asjaomase isiku ära seoses nende märkustega, mis selles arvamuses sisalduvad.

(vt punktid 51, 52, 56, 57 ja 61)

Viited:

Euroopa Kohus: kohtuotsused, 24.10.1996, komisjon vs. Lisrestal jt, C-32/95 P, EKL, EU:C:1996:402, punkt 21; 9.11.2006, komisjon vs. De Bry, C-344/05 P, EKL, EU:C:2006:710, punktid 37 ja 38 ning seal viidatud kohtupraktika, ning 6.12.2007, Marcuccio vs. komisjon, C-59/06 P, EKL AT, EU:C:2007:756, punktid 46 ja 47.

Üldkohus: kohtuotsus, 9.7.2002, Aimone vs. Euroopa Kohus, T-70/01, EKL AT, EU:T:2002:178, punkt 36.