Liidetud kohtuasjd T-273/06 ja T-297/06

ISD Polska sp. z o.o. jt

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Riigiabi — Poola Vabariigi poolt terasetootjale antud ümberkorraldusabi — Otsus, millega tunnistatakse abi osaliselt ühisturuga kokkusobimatuks ja määratakse selle tagastamine — Protokoll nr 8 Poola terasetööstuse restruktureerimise kohta — Tühistamishagi — Õigus esitada hagi — Hagi esitamise tähtaeg — Vastuvõetavus — Õiguspärane ootus — Määruse (EMÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõige 1 — Ühisturuga kokkusobimatu abi tagastamisele kohaldatav intressimäär — Kohustus teha liikmesriigiga tihedat koostööd — Liitintressimäär — Määruse (EÜ) nr 794/2004 artikli 9 lõige 4 ja artikli 11 lõige 2”

Esimese Astme Kohtu otsus (kaheksas koda), 1. juuli 2009 II ‐ 2190

Kohtuotsuse kokkuvõte

Teised isikud, kes ei ole otsuse adressaadid, ei saa siiski väita, et nad on isiklikult puudutatud, välja arvatud juhul, kui otsus mõjutab neid nende eriliste omaduste tõttu või nende erilise olukorra tõttu, mis eristab neid kõigist teistest isikutest ning individualiseerib neid seeläbi analoogiliselt selle otsuse adressaadiga. See kehtib – otsuse osas, millega komisjon on tunnistanud riigiabi ühisturuga kokkusobimatuks – ettevõtja kohta, kellele kuulub 100% vaidlustatud otsuse adressaadiks oleva ettevõtja aktsiatest. See ettevõtja eristub kõnesoleva otsuse osas kõikidest teistest isikutest, eelkõige kõikidest asjassepuutuval turul tegutsevatest ettevõtjatest. (vt punktid 40, 43)

EÜ artikli 230 viienda lõigu sõnastusest tuleneb, et meetmest teadasaamise kuupäev on hagi esitamise tähtaja kulgema hakkamise kriteeriumina meetme avaldamise või teatavaks tegemise kuupäeva kõrval teisejärgulise tähtsusega. Otsuse puhul, millega komisjon on tunnistanud riigiabi ühisturuga kokkusobimatuks, ei ole nimetatud otsuse avaldamine selle jõustumise eeltingimus. Siiski avaldatakse väljakujunenud praktika kohaselt komisjoni otsused riigiabi uurimismenetluse lõpetamise kohta EÜ artikli 88 lõike 2 alusel Euroopa Liidu Teatajas. Seega võisid hagejad õiguspäraselt eeldada, et otsus avaldatakse. (vt punktid 55–57)

Riigiabi puhul tuleb pidada komisjoni kirja, millega ta määras kindlaks ühisturuga kokkusobimatu abi tagastamisele kohaldatava intressimäära, meetmeks, mis loob kohustuslikke õiguslikke tagajärgi, ja seega vaidlustatavaks meetmeks. Kuigi määruse nr 659/1999, millega kehtestatakse asutamislepingu artikli 88 kohaldamise eeskirjad, artikli 14 lõige 2 näeb ette, et tagastatava abi hulka kuuluvad intressid, „mille kohase määra kinnitab komisjon”, siis määruse nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust nr 659/1999, artikli 9 lõige 4 täpsustab, et nimetatud artikli lõikes 1 sätestatud intressimäära arvutamiseks vajalike andmete puudumisel võib komisjon tihedas koostöös kõnealuse liikmesriigi või kõnealuste liikmesriikidega „fikseerida” riigiabi tagasinõudmise intressimäära ühe või enama liikmesriigi jaoks erineva meetodi alusel ja talle kättesaadava teabe alusel. Sellest järeldub, et komisjon, ehkki tihedas koostöös asjaomase liikmeriigiga, määrab siduval viisil kindlaks riigiabi tagasinõudmise suhtes kohaldatava intressimäära. (vt punktid 65 ja 66)

Ühinemislepingu IV lisa ja EÜ artiklite 87 ja 88 suhtes on protokoll nr 8 Poola terasesektori restruktureerimise kohta, mis on lisatud aktile Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu asutamislepingutesse tehtavate muudatuste kohta lex specialis, mis laiendab pädevust, mis komisjonil on riigiabi kontrollimisel tulenevalt EÜ asutamislepingust, Poola terasetööstuse ümberkorraldamiseks teatud ajavahemikus enne Poola Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist antud riigiabile. (vt punkt 97)

Komisjoni otsuse, millega nõuti õigusvastase abi tagastamist, kohaldamise raames tuleb siseriiklikel ametiasutustel kindlaks määrata üksikasjalik abi tagastamise kord, kaasa arvatud see, kui suur osa kogusummast tuleb maksta igal solidaarsest võlgnikust äriühingul. (vt punkt 117)

EÜ artikli 88 lõikes 2 ette nähtud uurimise staadiumi eesmärk on võimaldada komisjonil koguda täielikku teavet kõikide antud asja puudutavate andmete kohta. Määruse nr 659/1999, millega kehtestatakse asutamislepingu artikli 88 kohaldamise eeskirjad, artikli 6 lõike 1 kohaselt esitatakse ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses kokkuvõtlikult asjakohased faktid ja õigusküsimused ning see sisaldab komisjoni „esialgset hinnangut” meetmele, mille osas on ettepanek tehtud, ja põhjusi, miks on komisjonil tekkinud kahtlus abi ühisturuga kokkusobivuse osas. Lisaks kutsutakse otsuses asjassepuutuvat liikmesriiki ja teisi huvitatud pooli üles esitama märkusi. Seega on komisjoni analüüs vältimatult esialgne. Sellest järeldub, et komisjoni ei saa kohustada esitama nimetatud menetluse algatamise teatises lõplikku analüüsi kõnealuse abi kohta. Kuid samas peab komisjon piisavalt määratlema tema poolt läbiviidava uurimise raamistiku, et huvitatud isikute õigus esitada märkusi ei kaotaks mõtet. (vt punktid 124–126)

Kuna ettevõtjad ei teinud ühenduse meetmest lähtudes otsust, mis tõi neile hiljem kaasa negatiivseid tagajärgi, samuti ei ole ühenduse institutsioon vastu võtnud neile soodsat haldusakti, mille see institutsioon tagasiulatuvalt kehtetuks tunnistas, ei saa nimetatud ettevõtjad tugineda ootusele, et neile antud abi peetakse tagastatuks. (vt punkt 134)