ET Euroopa Liidu Teataja C 260/5

Landtag Schleswig-Holsteini 27. juuni 2008. aasta apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu (teine koda) 23 aprilli 2008. aasta määruse peale kohtuasjas T-236/06: Landtag Schleswig-Holstein versus Euroopa Ühenduste Komisjon

(Kohtuasi C-281/08 P)

(2008/C 260/06)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Landtag Schleswig-Holstein (esindajad: Privatdozentin S. Laskowski ja Professor J. Caspar)

Teised menetluspooled: Euroopa Ühenduste Komisjon

Apellandi nõuded

— Tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

— tühistada Esimese Astme Kohtu 3. aprilli 2008. aasta määrus;

— rahuldada hageja esimeses astmes esitatud nõuded ning tunnistada hagi kohtuasjas T-236/06 vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

— teise võimalusena saata asi tagasi Esimese Astme Kohtule, et viimane saaks algse hagi vastuvõetavaks tunnistada ja senist menetlust jätkata;

— otsustada kohtukulude üle ja mõista kõik selle menetlusega seotud kulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Esimese Astme Kohus jättis apellandi tühistamishagi Euroopa Ühenduste Komisjoni vastu vastuvõetamatuse tõttu rahuldamata, kuna apellant ei ole juriidiline isik EÜ asutamislepingu artikli 230 lõigu 4 tähenduses. Tühistamishagi on esitatud komisjoni 10. märtsi ja 23. juuni 2006. aasta otsuste peale, millega keelati apellandil juurdepääs dokumendile SEK (2005) 420, mis sisaldab õiguslikku hinnangut nõukogus arutlusel olnud raamotsuse eelnõu kohta, mis puudutab kuritegude, sh terroristlike kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks säilitatavaid andmeid.

Apellant põhjendab oma apellatsioonkaebust Esimese Astme Kohtu vaidlustatud määruse peale kahe väitega.

Esiteks on Esimese Astme Kohus rikkunud õigust olla ära kuulatud. Selle põhimõtte, mis väljendab õiglase kohtupidamise ja tõhusa õiguskaitse tagatist, eesmärk on vältida seda, et otsuse tegemist võiks mõjutada sellised argumendid, mille üle ei ole toimunud kohtuvaidlust menetlusosaliste vahel. Sellega püütakse vältida üllatavat otsust. Üllatava otsuse vältimiseks oleks Esimese Astme Kohus pidanud andma apellandile võimaluse asja selgitada.

Teiseks on Esimese Astme Kohus rikkunud ühenduse õigust, tõlgendades vääralt mõistet „juriidiline isik” EÜ asutamislepingu artikli 230 lõigus 4 ning teinud õigusvea, leides, et apellant ei ole juriidiline isik ning seega ei saa tal olla kohtumenetlusõigusvõimet.

Esimese Astme Kohus lähtus sellest, et Landtag Schleswig-Holstein'i president ei esinda talle antud kohtumenetluse esindusvolituste raames mitte apellanti, vaid „vahetult liidumaad (Land)”, mistõttu apellandil puudub õigusvõime ja tal ei saa seega olla kohtumenetlusõigusvõimet ühenduse kohtutes. Sellest saab järeldada, et Esimese Astme Kohus oleks hagi tunnistanud vastuvõetavaks, kui selles oleks apellandi asemel olnud kirjas „Land Schleswig-Holstein”. Selline lähenemine ei oleks mitte ainult ekslik, sest see ei oleks kooskõlas Schleswig-Holstein'i liidumaa põhiseadusega, vaid see kujutab endast apellandi arvates ka üllatavat otsust, millega viimane ei saanud arvestada. Esimese Astme Kohtu määrus on ekslik esiteks seetõttu, et selles ei ole arvestatud asjaolu, et Landtag on Schleswig-Holstein'i liidumaa põhiseaduse kohaselt „rahva poolt valitud kõrgeim poliitilise tahte organ” ning teiseks seepärast, et kohus ei ole mõistnud, et Landtag'i president esindab seda kui tervikut Landtag'i puudutavates konstitutsiooniõiguslikes vaidlustes. Mõistet „Land” kasutatakse õiguslikult väga laialt ning üldiselt ning see võib tähendada vastavalt kontekstile nii Landesregierung'it (liidumaa valitsus) kui ka Landesparlament'i (liidumaa parlament).