ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C 19/61

ET

9. novembril 2020 esitatud hagi – Sam McKnight versus EUIPO – Carolina Herrera (COOL GIRL)

(Kohtuasi T-670/20)

(2021/C 19/65)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Sam McKnight Ltd (London, Ühendkuningriik) (esindaja: advokaadid V. von Bomhard ja J. Fuhrman)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Carolina Herrera Ltd (New York, New York, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk COOL GIRL – registreerimistaotlus nr 16 681 975

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 25. augusti 2020. aasta otsus asjas R 689/2019-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada vaidlustatud otsus;

— mõista kohtukulud välja kostjalt ja – juhul kui Carolina Herrera astub menetlusse – menetlusse astujalt.

Väide
—

Hageja väidab, et see sõnastus ei võimalda teha järeldust, et mitte ainult otsese aktsionäri, vaid „lõppaktsionäri“ kodakondsus on otsustav hageja liigitamiseks Euroopa äriühinguks.
3.

Kolmas väide, mille kohaselt komisjon rikkus vaidlustatud määrust vastu võttes ELTL artiklit 266, sest ta jättis võtmata vajalikud meetmed, et saavutada kooskõla Üldkohtu otsusega kohtuasjas T-650/17. Eelkõige seetõttu, et vaidlustatud määrusega kehtestati uuesti tollimaksud alates 15. maist 2013, eiras see määrus väidetavalt tõika, et nimetatud kohtuotsusega oli määrus (EL) 2017/1146 (3) Jinan Meide Casting Co., Ltd.-d („JMCC“) puudutavas osas tervikuna tühistatud, mille tagajärjel kustutati JMCC suhtes kohaldatud tollimaksud liidu õiguskorrast tagasiulatuvalt.
C 35/53

ET

18. novembril 2020 esitatud hagi – OG versus EIP

(Kohtuasi T-695/20)

(2021/C 35/71)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: OG (esindajad: advokaadid L. Levi ja M. Vandenbussche)

Kostja: Euroopa Investeerimispank

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

seetõttu

— mõista EIP-lt välja 16 kuu töötasu ja 6 kuu lahkumishüvitis ehk kokku 317 668 eurot hüvitisenõude esitamise seisuga 23. oktoobril 2019; seda summat tuleb väljamaksmise hetkel ajakohastada;

— mõista EIP-lt välja hüvitis mittevaralise kahju eest, mille suurus on ex aequo et bono hinnatuna 50 000 eurot;

— vajadusel tühistada hüvitise nõude rahuldamata jätmise otsus, mis kannab 9. märtsi 2020. aasta kuupäeva ja mis toimetati kätte 10. märtsil 2020;

— vajadusel tühistada vaide rahuldamata jätmise otsus, mis tehti 8. augustil 2020;

— menetlust korraldava meetmena nõuda võimalust tutvuda tööohutus ja töötervishoiu Luxembourgi büroo (SSTL) aruandega;

— mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Selleks et põhjendada hagi, mille eesmärk on tuvastada Euroopa Investeerimispanga (EIP) vastutus tulenevalt mitmes sündmusest, mis nii eraldivõetuna kui ka üheskoos toovad ilmsiks EIP õigusvastase tegevuse, mille tulemusel tekkis hagejal kahju ja haigus, esitab hageja üheainsa väite, mille kohaselt on EIP rikkunud hoolitsemiskohustust ja hea halduse kohustust ning läbipaistvuse nõuet ja laiemalt üldist hoolsus- ja hoolikuskohustust, mis lasub kõigil tööandjatel.

Käesoleval juhul väidab hageja, et kui EIP oleks oma hoonetes regulaarselt rakendanud vajalikke turvameetmeid, ei oleks praktikandi traagiline enesetapp saanud aset leida. Ta väidab ka, et kui EIP oleks võtnud vastutuse seoses selle enesetapuga ja oleks käitunud oma töötajate – eriti selliste töötajate nagu hageja, kes selle enesetapuga vahetult kokku puutusid – suhtes läbipaistvalt, toetavalt, avatult ja abistavalt, ei oleks hageja tänasel päeval töövõimetu ja kannatav töötaja, kelle karjäär ja teened on tööandja silmis olematud, olgugi et ta teenis tööandjat lojaalselt.

Hageja väidab, et faktid näitavad, et EIP ei käitunud vastutustundliku ja kaitsva tööandjana, vaid hakkas pärast hageja praktikandi enesetappu ajama hagejat halvustavat ja alavääristavat joont kuni hageja vaimse ja füüsilise kokkuvarisemiseni. Hageja leiab, et pärast 30-aastast eeskujulikku teenistust koheldi teda keskpärase ja ebaausa töötajana.
—

tunnistada vastuvõetavaks ja põhjendatuks hageja hagiavaldus, mis on esitatud inimravimite komitee järelduse vastu, et Biogen Idec Ltd ravimil Tecfidera® on uuest üldisest müügiloast tulenev erineva toimeaine staatus, nagu nähtub 13. jaanuari 2014. aasta otsusest, millega kiidetakse heaks „Tecfidera® – Dimethyl Fumarate“ müügiluba;
C 35/58

ET

9. detsembril 2020 esitatud hagi – Ühisettevõte Clean Sky versus NG

(Kohtuasi T-721/20)

(2021/C 35/77)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: ühisettevõte Clean Sky (esindajad: advokaat M. Velardo ja B. Mastantuono)

Kostja: NG

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— mõista kostjalt välja 141 094,80 eurot seoses toetuslepinguga nr 632506 „Wireless Flexible sensor co-operation for structural health Diagnosis/prognosis“ Euroopa Liidu seitsmenda raamprogrammi raames, millele lisandub intress 3,5 % Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute puhul kohaldatava intressimäära alusel, alates 9. juulist 2019 kuni tegeliku tasumiseni kuupäevani.

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmise väite.

Kostja rikkus oma lepingulisi kohustusi, kui ta jättis tagasi maksmata summa seoses personalikuludega, mida ei loeta toetuskõlblikuks. Selle tagajärjel väljastas hageja 23. mail 2019 võlateate 141 094,80 euro suurusele summale, mis oli juba makstud äriühingule Alpha Consulting Service Srl vastavalt toetuslepingu sätetele. Käesoleval juhul ei tekita mingit kahtlust faktilised asjaolud, mille alusel tekivad lepingulised kohustused kostjale kui osanikule ja esindajale äriühingus Alpha Consulting Service Srl, mis on äriregistrist kustutatud. Äriühingu vastuväited võlateate väljastamise peale on üldised, puudulikud ja tõenditega põhistamata ning näivad seega täielikult alusetud. Seetõttu on hagejal õigus nõuda sisse makstud summade hüvitamist ja tagasimaksmist koos viivisega.
—

Rikutaks õigust võrdsusele seaduse ees ja diskrimineerimiskeeldu. Euroopa Parlamendi Büroo abielus ametnikuna ja alaealise tütre emana, kelle isikuhooldusõigust jagab ta oma abikaasaga, on hagejal liikuvuskohustus, mille alusel peaks ta viidama üle Luksemburgi. Euroopa Parlamendi Büroo ametnik, kes elab eraldi ja on lahutatud – ning kellel on alaealise lapse isikuhooldusõigus –, on lapse täisealiseks saamiseni liikuvuskohustusest vabastatud, ilma et selliseks ebavõrdseks kohtlemiseks oleks objektiivset alust.
—

tühistada komisjoni 2. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EU) 2020/1193 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavuse kohta reisijate raudteeveo suhtes Rootsis (1) osas, milles selles on deklareeritud, et võrgustiku sektori direktiiv on jätkuvalt kohaldatav hankelepingutele, mille eesmärk on reisijate raudteeveo kommertsteenuste osutamisega seotud tegevuste võimaldamine Rootsis;
1.

Esimene väide, et rikutud on õigust töötasu iga-aastasele kohandamisele (AGS), mis katab vähemalt inflatsioonikulu Luksemburgis, ja samuti et rikutud on Staff Regulation I artiklit 20 ja I lisa.
1.

Esimene väide, et rikutud on põhjendamiskohustust, ja seda mitte ainult põhjenduse ebapiisavuse tõttu, vaid ka esitatud põhjenduste ilmselge vastuolulisuse tõttu, mis tuleneb eelkõige sellest, et hoolimata hagejale kõigi kriteeriumide eest antud sõnalisest hindest („very strong“), millest oleks piisanud tema reservnimekirja kandmiseks, andis komisjon talle keskmise hindena madalama hinde („strong to very strong“), mis tõi kaasa tema väljajätmise nimekirjast.
1.

Esimene väide, et Euroopa Komisjon kohaldas vääralt ELTL artikli 107 lõike 3 punkti b ja oma teatist „Riigiabi ajutine raamistik majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis“ ning tegi ilmse hindamisvea, kui ta järeldas, et abi aitab kõrvaldada tõsise häire Läti majanduses, et airBaltic on abikõlbulik ja et konkurentsimoonutuste, riigi väljumise ja ümberkorralduse tingimused on täidetud, rikkudes oma kohustust kaaluda abi kasulikku mõju ning selle negatiivset mõju kaubandustingimustele ja kahjustamata konkurentsi säilitamisele (st tasakaalustatuse kriteerium), ja kui järeldas, et airBalticul ei ole märkimisväärset turujõudu.
22. detsembril 2020 esitatud hagi – Sinopec Chongqing SVW Chemical jt versus komisjon

(Kohtuasi T-762/20)

(2021/C 53/81)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Sinopec Chongqing SVW Chemical Co. Ltd (Chongqing, Hiina), Sinopec Great Wall Energy & Chemical (Ningxia) Co. Ltd (Lingwu City, Hiina), Central-China Company, Sinopec Chemical Commercial Holding Co. Ltd (Wuhan, Hiina) (esindajad: advokaadid J. Cornelis, F. Graafsma ja E. Vermulst)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada komisjoni 25. septembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1336, millega kehtestatakse lõplikud dumpinguvastased tollimaksud Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate polüvinüülalkoholide impordi suhtes (1);

— mõista hageja kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

1. Esimese väite kohaselt lubab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (edaspidi „alusmäärus“), artikli 2 lõike 6a punkt a lähenemist ja kehtestab erandi, mis ei ole ette nähtud WTO dumpinguvastases lepingus („ADA“) ning mis seetõttu ei ole kohaldatav.

2. Teise väite kohaselt on rikutud alusmääruse artikli 2 lõiget 10, kuna nominaalne komisjonitasu tuletati Sinpoec Central China ekspordihinnast, samuti on tehtud ilmne hindamisviga, kuna leiti, et Sinopec Central China tegutseb müügiagendina, kellele makstakse komisjonitasu, kuna ei järgitud õiglase võrdlemise nõuet ja kuna tagastamatu käibemaksu osas korrigeeriti normaalväärtust ülespoole.

3. Kolmanda väite kohaselt on rikutud alusmääruse artikli 18 lõiget 1 ja artikli 18 lõiget 5, samuti ADA II lisa artiklit 6.8, kuna kasutati kättesaadavate faktide allikat, mis on karistuslik ja ka mitte kõige sobivam või kohane teave.

4. Neljas väide, mille kohaselt on rikutud alusmääruse artikli 3 lõiget 2 ja artikli 3 lõiget 3 ning tehtud ilmseid hindamisvigu hinna allalöömise kindlakstegemisel ja sellest tulenevalt rikutud alusmääruse artikli 3 lõiget 6 tööstusharude kaupa hinna allalöömise analüüsi ja kvaliteedierinevusest tulenevate kohanduste tegemata jätmise tõttu ning toote kui terviku hinna allalöömise kindlakstegemata jätmise tõttu.

5. Viies väide, milles leitakse, et rikutud on hageja kaitseõigusi sellega, et talle ei avaldatud teavet, mis on vajalik hindade allalöömise analüüsi kommenteerimiseks.

(1) ELT 2020, L 315, lk 1.
1.

Esimese väite kohaselt on rikutud haldussätete X lisa artiklit 3.3. Hageja leiab eelkõige, et see artikkel ei ole kohaldatav, kuna praegusel juhul ei ole tegemist põhjendatud juhtumiga, mis lubaks meditsiinitalitusel hageja esitatud arstitõendid vastu võtmata jätta.
1.

Esimene väide selle kohta, et Euroopa Parlamendi büroo 19. mai ja 9. juuli 2008. aasta otsus Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta (edaspidi „rakendusmeetmed“) artikkel 33 on õigusvastane, kuna sellega rikutakse õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtet eelkõige sellega, et need ei ole täpsed ja selged. Hageja väidab, et kuna vaidlusalustes sätetes puudub täpsus, siis peab rakendusmeetmetest tulenevale õiguslikule normile hinnangu andma kohus. Parlamendisaadiku assistendi töö tõendamise detailsust käsitleti aga kohtulahendites Bilde ja Montel alles 2017. aasta novembris, kuna 2005. aasta kohtuotsuses Gorostiaga käsitleti üksnes tõendeid tasu maksmise kohta kolmanda isiku poolt. Seega puudus vaidlusalustel sätetel täpsus ja selgus alates 2008. aastast. Hageja lisab, et õigusliku ebakindlusega seotud ohtudest hoolimata ei ole Euroopa Parlament täpselt ja selgelt reguleerinud parlamendisaadiku assistendi kontrolli eeskirju, näinud formaalselt ette saadiku omavastutust ega nõuetekohaste, identifitseeritavate ja kuupäevastatud tõendite korda.
2.

Teine väide, et komisjon on määruse 2015/1589 artikli 12 lõike 1 kohaldamisala tõlgendamisel rikkunud õigusnormi. Hageja leiavad, et nende huvitatud isiku staatus on piisav, et tekiks komisjoni kohustus alustada kohe esialgset uurimist iga kaebuse korral, mis puudutab selle sätte järgi ebaseaduslikku abi.
1.

Esimene väide, et nõukogu on teinud ilmse vea, kui ta leidis, et hageja puhul oli täidetud mingigi kriteerium tema kandmiseks isikute, üksuste või asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas. Hageja väidab, et nõukogu ei ole tuvastanud üksust, mida kirjeldatakse kui Wagner Group, kinnitab, et ta ei tea midagi üksuse kohta, mis on tuntud kui Wagner Group, et tal ei ole mingeid seoseid ühegi taolise üksusega ega ole töötanud selle üksuse heaks ega toetanud seda.
7.

Seitsmenda väite kohaselt on kuritarvitatud võimu, sest on olemas objektiivsed, täpsed ja kokkulangevad tõendid selle kohta, et nõukogu eesmärgid olid piiravaid meetmeid kehtestades ja kehtima jättes erinevad neist, mille ta aluseks tõi.
C 44/51

ET

9. detsembril 2020 esitatud hagi – Perry Street Software versus EUIPO – Toolstream (SCRUFFS)

(Kohtuasi T-720/20)

(2021/C 44/74)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Perry Street Software, Inc. (New York, New York, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: solicitor M. Hawkins ja advokaat T. Dolde)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Toolstream Ltd (Yeovil, Ühendkuningriik)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: sõnamärgi SCRUFFS ELi nimetav rahvusvaheline registreering – ELi nimetav rahvusvaheline registreering nr 1 171 590

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 29. septembri 2020. aasta otsus asjas R 550/2020-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada vaidlustatud otsus;

— mõista hageja kohtukulud välja EUIPO-lt ja teiselt menetluspoolelt apellatsioonikojas, kui ta menetlusse astub.

Väited

— Asjaolude ja tõendite tervikuna hindamata jätmine ja moonutamine, mis rikub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 72 lõiget 2;

— Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 59 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 7 lõike 1 punktiga c;
1.

Esimene väide, et rikutud on personalieeskirjade artiklit 85, sest selle artikli kohaldamise tingimused ei ole täidetud. Täpsemalt leiab hageja, et administratsioon ei ole tõendanud, et hageja teadis või oleks pidanud teadma, et tal ei ole õigust saada kodumaalt lahkumise toetust pärast tema üht ja ainsat eelnevat 2009. aastal sõlmitud töölepingut.
2.

Teine väide, et on rikutud EL toimimise lepingut ja aluslepingu rakendussätteid; et algmääruse kriteeriumidest lähtudes ei ole dumpingut esinenud; on rikutud algmääruse artiklit, mis käsitleb dumpingumarginaali kindlaksmääramist (artikkel 2 ja eelkõige selle lõige 6a); on valesti kindlaks määratud kõnesoleva toote „normaalhind“; on kohaldatud esialgseid tollimakse mitte eksportijate enda vastutuse eest (mida samuti ei tuvastatud), vaid vastumeelsusest Hiina majanduse üldise positsiooni suhtes; on kuritarvitatud võimu; on tehtud viga uurimisel ja õigusakti põhjendamisel. — Sellega seoses väidavad hagejad, et õigusvastasus tuleneb asjaolust, et komisjon viis läbi ebatäieliku uurimise, millel oli siiski nõutukstegev ja ka õigusvastane tulemuseg – kusjuures see õigusvastasus tuleneb toodete registreerimist käsitlevast määrusest, mille peale on juba Üldkohtule hagi esitatud –, sest ta kaasas uurimisse tootekoodi (7610 90 90), mida juba selle vastuvõetavusega seotud põhjustel ei oleks tohtinud kaasata, sest tegemist on kõnealustest toodetest erinevate toodetega. Niisuguse vea tõttu (mis võimaldas sisse arvata teistsuguseid tooteid) langevad ära nii dumpingu eeltingimused (sest vastav väga madal hind alandab paratamatult ja kunstlikult keskmist hinda) kui ka kahju liidu tööstusele, sest tegemist on märkimisväärsete kogustega, võrreldes kõnealuse toote koguste kogumahuga, ning seega ei ole enam tähtsust asjaolul, missugust mõju avaldas Euroopa Liitu imporditud toodangu ülejäänud osa. — Teiseks on aluselepinguga (ja viidatud õigusnormidega) vastuolus asjaolu, et ei tuvastatud konkreetselt hagejate seisundit, sest kehtestati objektiivse vastutuse kord või vastutus teiste isikute tegevuse eest, mis on aga vastuolus õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse aluspõhimõtetega (Euroopa Kohtu 3. detsembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C-381/97: Belgocodex S.A.; Euroopa Kohtu 26. aprilli 2005. aasta otsus kohtuasjas C-376/02: Stichting Goed Wonen), ning seda turuhinna ja ilmselgelt turule omase kulude struktuuri tõttu, mille hagejad mitu korda komisjonile esitasid ja mida viimane täielikult eiras (nagu eirati ka Hiina valitsuse seisukohti turumajanduse teemal). See on toonud kaasa ilmselge õigusvastuse nii materiaalõiguslikust aspektist (mis puudutab mõisteid „normaalväärtus“, „olulised moonutused“, „krediidi kättesaadavus“, „maksualane kohtlemine“, „pankrotikord“, „võrdlusriik ja selle valik“) kui ka menetlusõiguslikust aspektist, mida on käesolevas väites laialdaselt käsitletud ning mis on avaldanud ilmselgelt diskrimineerivat ja kahjustavat mõju.
—

rikkus õigusnormi, kui ta ei leidnud, et vastavate teenuste reklaam ja müügipakkumised on piisav, et tõendada nende teenuste tegelikku kasutamist;
—

Sellega seoses väidab hageja, et käesolevas asjas on ilmselgelt rikutud aluslepingutega kaitstud põhiõigusi ja liidu acquis’d. Sellega seoses tuleb märkida, et mitte üksnes kõik kulud, mille tagasimaksmist nõutakse, on toetuskõlblikud, vaid et ka menetluse käigus on ilmnenud ilmseid puudusi, mis näitavad liidu normatiivse acquis’ rikkumist.
1.

Esimene väide, mille kohaselt on kostja rikkunud võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid, kuna oleks pidanud diskvalifitseerima eduka pakkuja põhjustel, et viimane ei vastanud mitmetele tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele. Täpsemalt jättis kostja eduka pakkuja diskvalifitseerimata olenemata asjaolust, et viimane ei vastanud kohustuslikule kindlaksmääratud hinna nõudele, lisades oma pakkumusse kahepoolse vahetuskursi tingimuse ja jättes mälumoodulite kohta kindlaksmääratud hinna esitamata. Lisaks rikkus kostja nimetatud põhimõtteid, kuna jättis eduka pakkuja diskvalifitseerimata selle eest, et viimane ei lisanud oma pakkumusse muid tehnilises kirjelduses loetletud nõudeid.
5.

Viies väide, et rikutud on alusmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a seoses selle aruande õigusliku olemusega, mille alusel komisjon tuvastab teatud riigis või selle riigi teatud sektoris märkimisväärsed turumoonutused. Hageja leiab, et rikutud on tema põhiõigusi, arvestades et ta ei olnud võimalik saada eespool nimetatud aruannet itaalia keeles.
2.

Teise väite kohaselt on rikutud õiguskindluse põhimõtet. Hageja leiab sellega seoses, et kuigi EMSK-l on Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artikli 10 rakendamise kriteeriumite ja korra kindlaksmääramisel tõepoolest kaalutlusõigus, peavad need kriteeriumid ja see kord siiski tagama liidu õiguses nõutava prognoositavuse. Tuleb tõdeda, et praegu see nii ei ole, kuna kriteeriumid ei ole a fortiori selged ja läbipaistvad, millest lähtudes on ajutistel teenistujatel võimalik teada, kuidas ja millistel tingimustel edutamise või uuele palgaastmele määramise otsused tehakse, mille tulemusel sõlmitakse lepingu lisa.
—

Vaidlusaluses otsuses puudub nõutav järeldus selle kohta, et sõnad klassi 6 „lihtmetall ja selle sulamid“ ja „metalltooted“ on liiga üldsõnalised. Pealegi puudub selles põhjalik analüüs selle kohta, kas sihtrühma silmis on kaubad sama päritolu.
14. detsembril 2020 esitatud hagi – OM versus komisjon

(Kohtuasi T-728/20)

(2021/C 53/63)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: OM (esindaja: advokaat N. de Montigny)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada otsused keelduda rahuldamast kulude hüvitamise taotlusi 247–251 ja 252–256;

— tühistada 23. märtsi 2020. aasta otsus jätta kaebus rahuldamata;

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendamiseks kinnitab hageja kõigepealt, et tema hagi on vastuvõetav, kuna hagi on esitatud otsuse peale, mis tehti teatavaks seeläbi, et 23. märtsil 2020 jäeti rahuldamata hageja 5. detsembril 2019 esitatud kaebus: hageja peab seda rahuldamata jätmist uueks otsuseks, mis tehti hageja olukorra uuesti läbivaatamise järel pärast seda, kui administratsioon oli nõustunud hageja esimeses kaebuses esitatud põhiväitega. Sisulises osas esitab hageja neli väidet.

1. Esimene väide, et otsused on vastuolulised, kuna varem kasutati sarnaste kulude hüvitamisel teistsuguseid põhjendusi.

2. Teine väide, et vaidlusaluste ravikulude hüvitamise taotlusi ei vaadatud läbi juhtumipõhiselt ja üksikasjalikult.

3. Kolmas väide, et järgitud ei ole õigust olla ära kuulatud.
1.

Esimene väide, et rikutud on hoolsuskohustust ja õigust heale haldusele, sest nii Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) kui ka Euroopa Komisjon kahtlustasid hagejaid põhjendamatult rikkumiste toimepanemises ja nende süütus on lõplikult tuvastatud Prantsuse kassatsioonikohtu (Cour de cassation) 16. juuli 2016. aasta otsusega. Seejuures väidavad hagejad: — Euroopa Liidu administratsioon ei võtnud arvesse hagejate, kellele heideti ebaõiglaselt ette kuritegude toimepanemist, õiguspäraseid huve ja sellega rikuti nende suhtes hoolsuskohustust; — õigus heale haldusele hõlmab enesestmõistetavalt igaühe õigust, et liidu ametnikud ja institutsioonid ei kahtlusta neid alusetult rikkumiste toimepanemises.
1.

Esimene väide, et kostjate tegevus seoses artiklis 5 kehtestatud keelu ettevalmistamise ja vastuvõtmisega on õigusvastane ja nad on rikkunud oma lepinguväliseid kohustusi hagejate ees ning see tuleb heastada ELTL artikli 340 ja/või harta artikli 41 alusel. Hagejad väidavad, et artiklis 5 kehtestatud keelu vastuvõtmisel on tehtud menetlusvigu, rikutud õigusvastaselt proportsionaalsuse põhimõtet ja/või see põhineb ilmselgetel kaalutlusvigadel.
C 53/66

ET

23. detsembril 2020 esitatud hagi – Impresa comune Clean Sky 2 versus NG

(Kohtuasi T-767/20)

(2021/C 53/83)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Ühisettevõte Clean Sky 2 (esindajad: advokaat M. Velardo ja B. Mastantuono)

Kostja: NG

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— mõista kostjalt Clean Sky 2 kasuks välja 56 111,31 eurot vastavalt toetuslepingule nr 271874 WISMOA Euroopa Liidu seitsmenda raamprogrammi raames, millele lisandub intress 3,5 % Euroopa Keskpanga poolt peamistele refinantseerimistoimingutele rakendatavas määras, alates 23. maist 2019 kuni summa tegeliku tasumise kuupäevani.

— mõista käesoleva menetlusega seotud kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmise väite.

Kostja rikkus oma lepingulisi kohustusi, kui ta jättis tagasi maksmata personalikuludega seotud summa, mida loeti abikõlbmatuks. Sellest tulenevalt, vastavalt toetuslepingu sätetele, väljastas hageja kaks võlateadet kogusummale 56 111,31 eurot, mis oli juba makstud äriühingule Alpha Consulting Service Srl. Käesolevas kohtuasjas ei ole mingit kahtlust asjaoludes, millest tulenevad kohustused kostjale kui osanikule ja esindajale äriühingus Alpha Consulting Service Srl, mis on äriregistrist kustutatud. Äriühingu vastuväited võlateatise väljastamisele on üldised, puudulikud ja tõendamata ning seega täielikult põhjendamatud. Järelikult on hagejal õigus nõuda makstud summa hüvitamist ja tagasimaksmist koos intressidega.
2.

Teises väites leitakse, et rikutud on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a, sest kostja on teinud ilmseid hindamisvigu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a sõnastuse tõlgendamisel, leides, et Mehhiko finantsaruanded ei olnud kergesti kättesaadavad, mistõttu rikkus ta oma hoolsuskohustust, kuna ta ei võtnud arvesse sisulisi andmeid, mis näitavad, et Türgi ei ole sobiv võrdlusriik, ning jättes Mehhiko kõige sobivamaks võrdlusriigiks valimata.
2.

Teine väide, et kemikaaliamet on teinud ilmse hindamisvea ja rikkunud oma põhjendamiskohustust, kui ta otsustas, et läbi tuleb viia laiendatud ühe generatsiooni reproduktiivtoksilisuse uuring mitme laiendusega („EOGRTS“).