Kohtuasi T‑259/15 R

(avaldamine väljavõtetena)

SA Close

ja

Cegelec

versus

Euroopa Parlament

„Ajutiste meetmete kohaldamine — Ehitustööde hanked — Hankemenetlus — Elektrijaama ehitamine — Ühe pakkuja pakkumuse tagasilükkamine ja teise pakkuja pakkumuse edukaks tunnistamine — Täitmise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine”

Kokkuvõte – Üldkohtu presidendi määrus, 15. juuni 2015

Ajutiste meetmete kohaldamine – Täitmise peatamine – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Hindamine riigihankemenetlusega seonduva vaidluse raames – Tõsine kahju – Piisavus ilmses ja tõsises õigusvastasuses seisneva eriti arvestatava fumus boni juris’e korral – Tingimus – Ajutiste meetmete kohaldamise taotluse esitamine ooteaja vältel enne eduka pakkujaga lepingu sõlmimist

(ELTL artikkel 278; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47; komisjoni määrus nr 1268/2012, artikli 171 lõige 1)

Riigihangete valdkonnas esitatud ajutiste meetmete kohaldamise taotluse raames on korvamatu kahju tekkimise tõendamise nõuet edutul pakkujal üldreeglina ülemääraselt keeruline täita. Seega, kui edutu pakkuja suudab tõendada, et esineb eriti arvestatav fumus boni juris, ei saa temalt nõuda, et ta tõendaks, et tema ajutiste meetmete kohaldamise taotluse rahuldamata jätmine võiks talle tekitada korvamatu kahju, kuna vastasel juhul kahjustataks ülemäära ja õigustamatult tõhusat kohtulikku kaitset, mis on talle tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47.

Samas ei saa selline kiireloomulisuse olemasolu hindamisel kohaldatavate tingimuste leebem käsitlus, mida õigustab õigus tõhusale õiguskaitsevahendile, olla kohaldatav piiramatult, arvestades sellega, et omavahel tuleb tasakaalustada edutu pakkuja ning hankija ja eduka pakkuja huvid. Sellest tuleneb, et kõnealust leebemat käsitlust kohaldatakse ainult lepingu sõlmimisele eelneval ajal, kui määruse nr 1268/2012 (mis käsitleb määruse nr 966/2012 kohaldamise eeskirju) artikli 171 lõikes 1 ette nähtud ooteajast – mis kestab vastavalt olukorrale 10–14 päeva – on kinni peetud. Kui hankija on sõlminud eduka pakkujaga lepingu pärast ooteaja möödumist ning enne ajutiste meetmete kohaldamise taotluse esitamist, ei ole nimetatud leebema käsitluse kohaldamine enam õigustatud. Nimelt, kui see ooteaeg – enne selle möödumist ei tohi hankija hankelepingut sõlmida ning selle eesmärk on võimaldada huvitatud isikutel vaidlustada kohtus pakkumuse edukaks tunnistamine enne vastava lepingu sõlmimist – on enne hankelepingu sõlmimist tõepoolest möödunud, ei saa asjaolu, et sellest hetkest alates lubatakse edutul pakkujal nõuda liidu kohtus üksnes kahjuhüvitise väljamõistmist, käsitada õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile rikkumisena.

Ooteaeg võimaldab huvitatud isikutel vaidlustada kohtus pakkumuse edukaks tunnistamise enne lepingu sõlmimist vaid siis, kui neil on piisavalt teavet pakkumuse edukaks tunnistamise otsuse võimaliku õigusvastasuse kindlakstegemiseks. Õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile põhimõtet rikuks selles osas seisukoht, et ooteajast on kinni peetud olukorras, kus enne lepingu sõlmimist ei olnud hagi koos ajutiste meetmete kohaldamise taotlusega esitamise võimalus tegelik, sest edutu pakkuja käsutuses ei olnud ooteaja vältel piisavalt teavet sellise hagi ja taotluse esitamiseks. Õiguskindluse põhimõttest tulenevaid nõudeid arvestades tuleb seda ooteaja puhtmehhaanilisest kohaldamisest tehtavat erandit siiski möönda ainuüksi erandjuhtudel, kui edutul pakkujal ei olnud enne eduka pakkujaga lepingu sõlmimist mingit alust arvata, et pakkumuse edukaks tunnistamise otsus oli õigusvastane.

(vt punktid 36–38 ja 41–43)