Kaitseõiguste austamine on liidu õiguse aluspõhimõte. Kuna nende õiguste järgimise eeltingimus on huvitatud isikule võimaluse andmine oma seisukoha teatavaks tegemiseks enne otsuse vastuvõtmist, saab selle tingimuse lugeda täidetuks ainult juhul, kui ametnikku on otsuse projektist sõnaselgelt teavitatud ja palutud tal esitada oma märkused. Ametniku õigus olla ära kuulatud ei piirdu pelga võimalusega väljendada oma vastuseisu kui sellist kavandatavale otsusele, vaid see tähendab võimalust esitada kavandatava otsuse sisu mõjutada võivaid märkusi.

Personalieeskirjade artiklist 26, mida ajutistele teenistujatele kohaldatakse muude teenistujate teenistustingimuste artikli 11 alusel, ei tulene, et administratsioon peaks ametniku kohta koostatud haldusjuurdluse aruande pärast selle ametnikule teatavakstegemist lisama nimetatud ametniku isikutoimikusse. Ka haldusjuurdlusi käsitlevates sätetes, mis asuvad personalieeskirjade IX lisas „Distsiplinaarmenetlus”, mida nimetatud teenistustingimuste artikli 50a kohaselt kohaldatakse ajutistele teenistujatele, ei ole ette nähtud kohustust teha kogu juurdlusaruanne huvitatud isikule teatavaks. Nimelt, esiteks võib vastavalt personalieeskirjade IX lisa artikli 1 lõikele 3 ja artikli 2 lõikele 1 huvitatud isiku isikutoimikusse viimase sellekohase sõnaselge taotluse alusel lisada otsuse lõpetada teda käsitlev juurdlus edasisi meetmeid võtmata. Teiseks on personalieeskirjade IX lisa artikli 2 lõikes 2 ette nähtud, et ametisse nimetav administratsioon teavitab asjaomast isikut juurdluse lõppemisest ja saadab talle ainult juurdlusaruande järeldused. Selles sättes on ka ette nähtud, et administratsioon võib tema taotlusel edastada talle kõik dokumendid, mis on otseselt seotud tema vastu esitatud väidetega, kui kolmandate isikute õigustatud huvide kaitsest ei tulene teisiti.

Liidu institutsioonidel on ulatuslik kaalutlusõigus oma talituste töö korraldamisel, et täita neile usaldatud ülesandeid ning vastavalt sellele määrata oma personalile tööülesanded, jälgides siiski, et seda tehakse asutuse töö huvides ja kooskõlas ametikohtade võrdväärsuse põhimõttega. Arvestades institutsioonide kaalutlusõiguse ulatust teenistushuvide hindamisel, peab Avaliku Teenistuse Kohtu kontroll selle üle piirduma küsimusega, kas ametisse nimetav asutus jäi mõistlikesse piiridesse ega kasutanud oma kaalutlusõigust ilmselgelt ebaõigesti. Kui raskused sisesuhtluses tekitavad talituse nõuetekohast toimimist kahjustavaid pingeid, võivad need õigustada ametniku teisele ametikohale üleviimist teenistuse huvides, et teha lõpp talumatuks muutunud halduslikule olukorrale. Niisuguseks üleviimiseks, mis otsustati teha teenistuse huvides, ei ole vaja asjaomase ametniku nõusolekut.

Lisaks on diplomaatiliste ametikohtade ülesanne ennetada pingeid ja juhul, kui need on tekkinud, neid leevendada. Selleks on tingimata vajalik partnerite usaldus. Kui see usaldus on mis tahes põhjusel purunenud, siis ei ole ametnikul enam võimalik oma ülesandeid täita ja selleks, et talle tehtavaid etteheiteid ei laiendataks kogu asjassepuutuvale talitusele tervikuna, on hea haldusega kooskõlas see, kui institutsioon kohaldab tema suhtes eemaldamismeedet nii ruttu kui võimalik. Neid meetmeid tuleb kohaldada ka juhul, kui diplomaatiliste esinduste juhtimise eest vastutava talituse juhi, kes töötab diplomaatilise esinduse juhina, töös tuvastatakse puudused. Ei saa eitada, et niisugused puudused – juhul, kui nende esinemine on leidnud kinnitust – rikuvad delegatsiooni nõuetekohast toimimist.

Kui ajutise teenistuja teenistuslepingus on ette nähtud ülesanded, mida ta peab täitma, ja ülesannete täitmise koht, ei mõjuta see muude teenistujate teenistustingimuste kohaldamist selle teenistuja teenistussuhtele. Niisiis, kui liikmesriikide diplomaatiliste teenistuste töötajad võetakse nimetatud teenistustingimuste artikli 2 punkti e alusel ajutiste teenistujatena teenistusse, sisaldub nende üleviimise võimalus vaikimisi teenistuslepingus, mille nad institutsiooniga sõlmivad, ja kui kaks ülalnimetatud tingimust (teenistuse huvides teisele ametikohale üleviimine ja ametikohtade võrdväärsuse järgimine) on täidetud, ei saa niisugune üleviimine endast kujutada nimetatud lepingu rikkumist.

(vt punktid 59, 61–64, 96 ja 97)

Euroopa Kohus: kohtuotsused Hecq vs. komisjon, C-116/88 ja C-149/88, EU:C:1990:98, punkt 22, ning Ojha vs. komisjon, C-294/95 P, EU:C:1996:434, punktid 41 ja 42.

Üldkohus: kohtuotsus Dejaiffe vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, T-223/99, EU:T:2000:292, punkt 53.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused de Albuquerque vs. komisjon, F-55/06, EU:F:2007:15, punkt 55 ja seal viidatud kohtupraktika, ning Plasa vs. komisjon, F-52/08, EU:F:2009:54, punkt 77.