Sellise hageja, kes esitas tühistamishagi komisjoni otsuse peale, millega jäeti rahuldamata tema kaebus valitseva seisundi võimaliku kuritarvitamise kohta, põhjendatud huvi saaks eitada üksnes erakorraliste asjaolude esinemisel ja seda eelkõige siis, kui kindlustundega võib tõdeda, et komisjon ei saa vastu võtta otsust, milles tuvastatakse asjaomasele valitsevas seisundis olevale ettevõtjale süüks arvatav rikkumine. See on nii juhul, kui on tehtud kindlaks, et haldusmenetluse ülemäärane kestus piirab tegelikult uurimisega hõlmatud ettevõtja kaitsevõimalusi.

Komisjoni eksimus, mille järgi ta ei pidanud end ühenduse huvi hindamisel kohustatuks võtma arvesse väidetud rikkumiste raskust ja kestust, ei ole kaebuse rahuldamata jätmise otsuse õiguspärasuse osas tulemuslik, kui sellel eksimusel ei olnud määravat mõju selle resolutiivosale. See on nii juhul, kui komisjon leiab, et puudub piisav ühenduse huvi kaebuse menetlemise jätkamiseks, kui ta on pärast puhtalt hea halduse huvides, kuid siiski tegelikult analüüsinud rikkumiste raskust ja kestust.

Konkurentsieeskirjade rikkumist käsitlevate kaebuste osas võib komisjon, kui ta otsustab omistada erineva tähtsuse talle esitatud kaebustele, mitte üksnes määrata järjekorra, milles kaebusi uuritakse, vaid samuti jätta kaebuse rahuldamata, kui puudub piisav ühenduse huvi asja uurimise jätkamiseks. Kuigi komisjon võib selles vallas oma kaalutlusõiguse kasutamisel väidetava asutamislepinguvastase tegevuse kohta esitatud kaebuse menetlemise lõpetada ühenduse huvi puudumise tõttu, ei saa seda teha ainult sel põhjusel, et tegevus on lõppenud, kontrollimata, ega konkurentsivastane mõju ei jätku, ja vajaduse korral uurimata, ega väidetavate konkurentsirikkumiste raskus või nende mõju jätkumine ei olnud selline, et kaebuse suhtes tekiks ühenduse huvi. Kui konkurentsi puudutav mõju jätkub, siis on komisjonil kohustus kontrollida, kas väidetud rikkumiste raskus või nende mõju jätkumine tekitab kaebuse suhtes ühenduse huvi, mis tähendab eelkõige, et ta peab iga juhtumi korral arvesse võtma kaebuse esemeks olnud rikkumiste kestust ja tähtsust ning nende mõju konkurentsiolukorrale ühenduses. Kui konkurentsivastane mõju ei jätku, jääb komisjonile kohustus võtta arvesse väidetud rikkumiste kestust ja raskust.

Mis puudutab abi ja väidetavalt turgu valitseva seisundi kuritarvitamist käsitlevat kaebust, siis komisjon võib neid kaebuse kahte osa uurida eraldi. Lisaks see, et komisjon algatas riigiabi kohta menetluse ja teostas seal põhjalikuma uurimise, ei välista võimalust jätta ühenduse huvi puudumise tõttu rahuldamata kaebuse see osa, mis käsitleb turgu valitseva seisundi kuritarvitamist vastavalt sellele kohaldatavatele kriteeriumidele. Kuigi komisjonil on ühisturuga abi võimaliku kokkusobimatuse tuvastamise ainupädevuse kasutamisel kohustus esialgse uurimise lõppedes otsustada, kas asjaomane riiklik meede kujutab endast EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses „abi” või mitte, või siis otsustada, et kuigi meede kujutab endast abi, on ta siiski ühisturuga kokkusobiv, või siis algatada EÜ artikli 88 lõikes 2 esitatud menetlus, on komisjonil seevastu turgu valitseva seisundi kuritarvitamist käsitleva kaebuse suhtes, mille osas tal ei ole ainupädevusest, kaalutlusõigus oma prioriteetide kindlaksmääramisel ning tal ei ole kohustust võtta seisukoht rikkumise võimaliku olemasolu kohta.

Kui on tõendatud, et enam ei ole majanduslikku põhjendust võimaliku valitseva seisundi kuritarvitamise jätkamiseks, võib komisjon põhimõtteliselt leida, et väidetud rikkumine on lõppenud, kui puuduvad piisavad andmed vastupidise kohta. See on nii juhul, kui ei ole mingit majanduslikku põhjust, et turgu valitsevas seisundis ettevõtja teeks oma tütarettevõtjale, kes tegutseb konkurentsile avatud turul, allahindlust tema võrgule juurdepääsul, kui see ettevõtja peab samadel tingimustel juurdepääsu võimaldama ka konkurentidele.

Ainuüksi asjaoluga, et äriühingule antakse ainuõigus, et tagada selle ettevõtja poolt üldist majandushuvi esindavate teenuste pakkumine, ei ole veel vastuolus see, kui see ettevõtja saab talle reserveeritud tegevusest kasumit, ega takista seda, et see ettevõtja laiendaks oma tegevust reserveerimata valdkondadesse. Osaluse omandamine ettevõtjas (ja analoogia alusel risttoetuste andmine) võib tekitada probleeme ühenduse konkurentsieeskirjade alusel, kui monopoli omava ettevõtja kasutatud vahendid pärinevad ülemäärastest või diskrimineerivatest hindadest või muust rikkuvast praktikast reserveeritud turul.

Kohtupraktikast ei tulene siiski, et risttoetuste andmine oleks sellisena turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, sõltumata reserveeritud sektoris ja konkurentsile avatud sektoris teostatud poliitikast. Seadusliku monopoliga ettevõtja poolt oma tütarettevõtjale, kes tegutseb konkurentsile avatud turul, oma teenuste pakkumisel allahindluse tegemine ei kujuta tingimata endast rikkumist konkurentide suhtes, eriti kui tütarettevõtja kasutas neid toetusi, et saada eriti suurt kasumit ja maksta kõrgeid dividende. Asjaolu, et äriühing saab eriti suurt kasumit, ei mõjuta klienti teenusepakkuja valikul.

(vt punktid 113–116)