Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Ühtlustamisameti keeled – Ex parte menetlused – Ühtlustamisameti võimalus kasutada taotleja märgitud teist keelt viimasele kirjalike teadete saatmisel – Ulatus – Piirid – Erijuhtum

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 115 lõige 4; komisjoni määrus nr 216/96, artikli 4 lõige 2 ja artikkel 11)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühtlustamisameti instantside menetlused – Halduse, sh apellatsioonikodade kohustus tegutseda mõistliku tähtaja jooksul

3. Ühenduse kaubamärk – Ühtlustamisameti otsused – Kaitseõiguse tagamine – Erijuhtum

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 73)

4. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, millel puudub eristusvõime – Sõnamärk TOP

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

Summary

1. Tulenevalt määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 115 lõikest 4 on Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) võimalus kasutada ex parte menetlustes registreerimistaotluses märgitud teist keelt taotlejale kirjalike teadete saatmisel erand menetluskeele kasutamise põhimõttest ning kirjalike teadete mõistet tuleb tõlgendada kitsalt. Kuna menetlus koosneb dokumentide kogumist, mida tuleb taotluse käsitlemisel täita, siis sellest järeldub, et mõiste „menetlusdokumendid” hõlmab iga sellist dokumenti, mida nõuavad ja näevad ette ühenduse õigusnormid ühenduse kaubamärgi taotluse käsitlemisel või mis on vajalikud sellise käsitlemise puhul, näiteks teated, paranduste tegemise ja selgitamise nõuded ning teised dokumendid. Seega peab ühtlustamisamet koostama kõik dokumendid selles keeles, milles on esitatud registreerimistaotlus. Vastupidiselt menetlusdokumentidele on artikli 115 lõike 4 teises lauses sätestatud „kirjalikud teated” kõik sellised teated, mida tulenevalt nende sisust ei saa võrdsustada menetlusdokumentidega; näiteks sellised dokumendid, millega koos edastab ühtlustamisamet menetlusdokumente, või dokumendid, milles ta edastab taotlejale teavet.

Selles osas kuulub nimetatud mõiste „menetlusdokumendid” alla ühtlustamisameti apellatsioonikoja teade, mis on koostatud määruse nr 216/96, mis näeb ette siseturu ühtlustamisameti apellatsioonikodade protseduurireeglid, artikli 4 lõike 2 alusel ning mille eesmärk on saada hagejalt täiendavaid märkusi menetluskeele korra kohta ning lõpule viia asja ettevalmistamine.

Menetlusdokumendiga on samamoodi tegemist teate puhul, mis sisaldab ühtlustamisameti asepresidendi seisukohti, mida tal paluti esitada vastavalt määruse nr 216/96 artiklile 11, ning seda osas, milles seisukohtade puhul on tegemist ühtlustamisameti arvamusavaldustega, millega seoses teostatakse vastavalt artikli 11 teisele lausele poolte kaitseõigust, mistõttu on viimatinimetatutel õigus saada teade menetluskeeles.

(vt punktid 32, 35 ja 37)

2. 7. detsembril 2000 Nice'is välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõikes 1 sätestatud hea halduse põhimõtte osaks olevat põhimõtet käsitleda küsimusi mõistliku aja jooksul kohaldatakse kogu ühenduse haldusmenetluse suhtes. Samuti tuleb kõnealust põhimõtet kohaldada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) erinevate instantside menetluste, sealhulgas ka apellatsioonikodade menetluste puhul.

(vt punktid 51 ja 52)

3. Vastavalt määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 73 teisele lausele võivad Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) otsuste aluseks olla üksnes põhjused, mille kohta huvitatud isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht. Vastavalt nimetatud sättele võivad ka ühtlustamisameti apellatsioonikoja otsuse aluseks olla üksnes faktilised või õiguslikud asjaolud, mille kohta huvitatud isikutel on olnud võimalik esitada oma seisukoht. Seetõttu juhul, kui apellatsioonikoda kogub omal algatusel faktilisi asjaolusid otsuse põhjendamiseks, peab ta kohustuslikus korras edastama need pooltele, et need saaksid oma märkused esitada.

Kuigi ühtlustamisameti apellatsioonikoja poolt Internetilehekülje sisu ja tema otsuses toodud otsingu tulemuste hagejale esitamata jätmise puhul on tegemist eespool viidatud sätte rikkumisega, ei too selline nõuete rikkumine kaasa nimetatud otsuse tühistamist selles osas, milles selle otsuse põhjendused tuginevad mainitud otsingu tulemustest sõltumatule arutluskäigule ja osas, milles need tulemused ainult kinnitavad otsuse järeldust, olemata seega põhjenduse vajalik osa.

(vt punktid 58, 59, 61, 62 ja 64–66)

4. Sõnamärgil TOP, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse vastavalt Nizza kokkuleppe mõttes klassidesse 5 ja 29 kuuluvatele „toidukapslitele või pulbrile ürtidest; toidulisanditele ürtidest” ja „toidulisanditele ürtidest”, puudub asjaomaste kaupade suhtes määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti b mõttes eristusvõime.

Sõna „top” kasutatakse grammatilises mõttes tavapäraselt ning tal ei ole ühtegi tajutavat erinevust korrektsest leksikaalsest konstruktsioonist. Just selle tavapärase kasutamise tõttu üldises mõttes kiitva sõnana nii igapäevases kõnes kui ka kaubanduses ei saa seda tähist pidada sellega hõlmatud kaupade kaubanduslikku päritolu tähistavaks, seega ka kaubamärgi peamist ülesannet täitvaks. Lõpuks, asjaolu, et seda sõna võib sellisena kasutada ükskõik milline tootja või teenuse pakkuja oma kaupade või teenuste tutvustamise eesmärgil, määrab ära selle, et tema kasutamise ainuõigust ei saa anda ühele ettevõtjale isegi siis, kui seda kasutatakse ainult spetsiifilises valdkonnas.

(vt punktid 94–97)