Keywords

Summary



Keywords

1. Riigiabi – Keeld – Erandid – Ühisturuga kokkusobivaks peetav abi – Komisjoni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid

(EÜ artikli 87 lõige 3, EÜ artikkel 88)

2. Riigiabi – Keeld – Erandid – Komisjoni teadaanne väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete riigiabi suuniste kohta – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete mõiste määratlus – Sõltumatuse tingimuse tõlgendamine

(Komisjoni soovitus 96/280/EÜ väikese ja keskmise suurusega ettevõtete määratluse kohta; Komisjoni teadaanne väikese ja keskmise suurusega ettevõtete riigiabi suuniste kohta)

Summary

1. Kui erinevad füüsilised ja juriidilised isikud moodustavad ühe majandusüksuse, tuleb neid ühenduse konkurentsieeskirjade kohaldamise seisukohast kohelda ühe ettevõttena.

Riigiabi valdkonnas tekib küsimus majandusüksuse olemasolu kohta eelkõige siis, kui tuleb kindlaks teha abisaaja. Seoses sellega on komisjonil lai kaalutlusõigus, et teha kindlaks, kas kontserni osaks olevaid äriühinguid tuleb riigiabi meetmete kohaldamise eesmärgil lugeda üheks majandusüksuseks või juriidiliselt ja rahanduslikult iseseisvateks. See komisjoni kaalutlusõigus eeldab keeruliste majanduslike faktide ja tingimuste arvesse võtmist ja kontrollimist. Kuna ühenduse kohus ei saa asendada otsuse autori poolt faktilistele asjaoludele eelkõige majanduslikust küljest antud hinnangut, peab Esimese Astme Kohtu kontroll selles osas piirduma menetlus- ja põhjendamisnormidest kinnipidamise, faktiliste asjaolude materiaalse paikapidavuse ning ilmse kaalutlusvea ja võimu kuritarvitamise olemasolu kontrollimisega. Veelgi enam, EÜ artikli 87 lõike 3 ja EÜ artikli 88 enda sõnastusest tuleneb, et komisjon „võib” ühisturuga kokkusobivaks pidada neist kahest sättest esimeses silmas peetud abi. Seega, kuigi komisjon peab alati võtma seisukoha, kas selline riigiabi, mille üle ta kontrolli teostab, sobib kokku ühisturuga, isegi kui sellest ei ole temale teatatud, ei pea komisjon sellist abi ühisturuga kokkusobivaks tunnistama.

(vt punktid 50–53)

2. Komisjon on seotud tema poolt riigiabi kontrollimisega seoses vastu võetud suuniste ja teadaannetega, kui need ei ole vastuolus asutamislepingu normidega ning kui liikmesriigid nendega nõustuvad.

Seoses sellega tuleneb 1996. aastal avaldatud komisjoni teadaande väikese ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE-de) suuniste kohta punktist 1.2, et komisjoni soosiv lähenemine asjaomase abi andmisele on põhjendatud turu puudustega, mille tulemusel need ettevõtted peavad seisma silmitsi teatud halvemustega ning mis piiravad nii nende sotsiaalselt ja majanduslikult soovitavat arengut, ning nimetatud teadaande punktist 3.2, et ettevõte peab selleks, et teda määratletaks VKE-na nende suuniste tähenduses, vastama kolmele tingimusele, s.o töötajate arvuga seotud, rahanduslikule ja sõltumatuse tingimusele. Soovituse 96/280 VKE-de määratluse kohta lisa artikli 1 lõikes 3 on selle viimase tingimuse kohta ette nähtud, et sõltumatud ettevõtted on need, mille kapitalist või hääleõigustest 25% või rohkem ei kuulu ühele sellisele ettevõttele või ühiselt mitmele sellisele ettevõttele, mille kohta ei kehti VKE määratlus. Sama lisa artikli 1 lõikes 4 on samuti ette nähtud, et lõikes 1 osutatud näitajate arvutamisel on vaja liita abi saava ettevõtte ja kõikide selliste ettevõtete näitajad, mida ta valitseb otse või kaudselt vähemalt 25% kapitali või hääleõiguste omamise teel.

Seega on akti resolutiivosa lahutamatu selle põhjendustest, nii et seda tuleb vajadusel tõlgendada selle vastuvõtmise aluseks olnud põhjusi arvesse võttes.

Käesolevas asjas nähtub nimelt nimetatud soovituse kaheksateistkümnendast, üheksateistkümnendast ja kahekümne teisest põhjendusest ning teadaande VKE-de suuniste kohta punktist 3.2, et sõltumatuse tingimuse eesmärk on tagada, et VKE-dele suunatud meetmetest saaksid abi tegelikult ettevõtted, mille jaoks nende suurus kujutab endast halvemust, mitte aga need, mis kuuluvad suurkontserni ning mille käsutuses on seetõttu vahendid ja toetus, mida ei ole nendega võrdse suurusega konkurentidel, mis aga suurkontserni ei kuulu. Neist nähtub samuti, et selleks, et kaasata ainult ettevõtted, kes kujutavad endast tegelikult sõltumatuid VKE-sid, tuleb välistada kontserni moodustavate VKE-de juriidilised konstruktsioonid, mille majanduslik võimsus ületab sellise ettevõtte oma, ning et tuleb jälgida seda, et VKE-de määratlusest ei oleks kõrvale kaldutud puhtformaalsetel põhjendustel.

Soovituse 96/280 lisa artikli 1 lõikeid 3 ja 4 tuleb seega tõlgendada seda eesmärki arvestades nii, et sama artikli lõikes 1 osutatud piirmäärade arvutamisel tuleb arvesse võtta ettevõtte andmeid, isegi kui sellest kuulub teisele ettevõttele vähem kui 25%, kui need ettevõtted, olles küll formaalselt eraldatud, moodustavad majandusüksuse.

(vt punktid 54, 56–63)