ÜLDKOHTU OTSUS (apellatsioonikoda)

5. juuni 2014

Kohtuasi T-269/13 P

Markus Brune

versus

Euroopa Komisjon

Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Ametnikud – Töölevõtmine – Avalik konkurss – Reservnimekirja kandmata jätmine – Pärast Avaliku Teenistuse Kohtu poolt tühistamist vastu võetud komisjoni uus otsus– Suulisel katsel mitteosalemine

Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 21. märtsi 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas F-94/11: Brune vs. komisjon selle kohtuotsuse tühistamise nõudes.

Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta Markus Brune kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni käesoleva astme kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnike hagid – Tühistav kohtuotsus – Mõju – Kohtuotsuse täitmiseks vajalike meetmete rakendamise kohustus – Konkursikomisjoni sellise otsuse tühistamine, millega jäeti kandidaat reservnimekirja kandmata – Konkursi uuesti alustamine üksnes hageja suhtes – Sobiv täitmise viis

(ELTL artikkel 266; personalieeskirjad, artikkel 27 ja artikli 29 lõike 1 teine lõik)

2. Ametnike hagid – Tühistav kohtuotsus – Mõju – Kohtuotsuse täitmiseks vajalike meetmete rakendamise kohustus – Konkursikomisjoni sellise otsuse tühistamine, millega jäeti kandidaat reservnimekirja kandmata – Konkursi uuesti alustamine üksnes hageja suhtes – Konkursikomisjoni ja ametisse nimetava asutuse kohustused

(ELTL artikkel 266)

3. Ametnike hagid – Tühistav kohtuotsus – Mõju – Kohtuotsuse täitmiseks vajalike meetmete rakendamise kohustus – Administratsiooni kaalutlusõigus – Võimalus astuda kannatanuga dialoogi

(ELTL artikkel 266)

1. Kui tühistava kohtuotsuse tagajärjel esineb kohtuotsuse täitmisel erilisi raskusi, saab asjaomane institutsioon ELTL artikli 266 kohustuse täita, võttes vastu mis tahes otsuse, millega saab õiglaselt hüvitada asjaomasele isikule tühistatud otsusest tulenenud kahju.

Sellega seoses võib töölevõtmise reservi moodustamiseks korraldatud avaliku konkursi puhul, mille katsed olid nõuetevastased, uue katse korraldamine tagada teatud tingimustel asjaomasele isikule õiglase hüvitise tema õigusvastase kohtlemise eest, isegi kui selline hüvitis rikkumist ei kõrvalda.

Seevastu juhul, kui asjaomane isik kantakse kohe reservnimekirja, rikuks see mitte ainult võrdse kohtlemise põhimõtet ning hindamise ja konkursiteate objektiivsuse põhimõtet, vaid ka personalieeskirjade artiklit 27, mille kohaselt lähtutakse ametnike töölevõtmisel eesmärgist võtta institutsiooni teenistusse võimalikult võimekad, tulemuslikult töötavad ja sõltumatud ametnikud. On tõsi, et personalieeskirjade üheski sättes ei ole kandidaatide võimete hindamise korda täpsustatud. Personalieeskirjades on siiski sätestatud ametnike töölevõtmise kord. Personalieeskirjade artikli 29 lõike 1 teises lõigus on sätestatud, et ametnike töölevõtmiseks rakendatakse „konkursimenetlust kas kvalifikatsioonide või katsete või nii kvalifikatsioonide kui ka katsete põhjal” ning konkursi läbiviimise kord on kindlaks määratud personalieeskirjade III lisas. Seega tuleneb personalieeskirjade artiklist 27 koostoimes artikliga 29 selgelt, et ametnikud võetakse tööle konkursi korras personalieeskirjade III lisas sätestatud tingimustel, et valida välja võimalikult võimekad, tulemuslikud ja sõltumatud kandidaadid.

(vt punktid 25, 29, 60 ja 64)

Viited:

Üldkohus: 8. oktoober 1992, kohtuasi T-84/91: Meskens vs. parlament (EKL 1992, lk II-2335, punkt 80); 26. juuni 2006, kohtuasi T-91/95: De Nil ja Impens vs. nõukogu (EKL AT 2006, lk I-A-327 ja II-959, punkt 34).

2. Kui asjassepuutuv institutsioon otsustab selle kohtuotsuse täitmiseks, millega tühistati otsus jätta hageja reservnimekirja kandmata, uuesti alustada konkursimenetlust ja korraldada asjaomasele isikule uue suulise katse, peavad ametisse nimetav asutus ja konkursikomisjon hoolikalt jälgima, et katsete tase ja hindamiskriteeriumid oleksid algse konkursiga võrreldes samaväärsed, et oleks tagatud asjaomase isiku ja teiste konkursil osalevate kandidaatide võrdse kohtlemise ja hindamise objektiivsuse põhimõtted.

(vt punkt 40)

Viide:

Eespool viidatud kohtuasi Meskens vs. parlament (punkt 79).

3. Administratsioon peab talle ELTL artikli 266 alusel antud kaalutlusõiguse teostamisel tegema valiku erinevate võimalike meetmete vahel, mis on tühistava kohtuotsuse põhjendustega ning liidu õiguse põhimõtete ja liidu õigusnormidega kooskõlas, et ühitada omavahel teenistuse huvid ja vajaduse piisavalt kaitsta õigusvastaselt koheldud isiku õigusi. Seega ei saa liidu kohus haldusasutuse asemel määrata kindlaks konkreetseid meetmeid, mida administratsioon oleks pidanud võtma.

Kuna administratsiooni tegevus on ühepoolne, on tal õigus, mitte kohustus astuda dialoogi õigusvastaselt koheldud isikuga, et püüda jõuda kokkuleppele, mis pakub talle õiglast hüvitist.

(vt punktid 51 ja 52)

Viide:

Eespool viidatud kohtuasi Meskens vs. parlament (punktid 78 ja 79).