ET Euroopa Liidu Teataja C 167/16

28. aprillil 2009 esitatud hagi — Dunamenti Erőmű versus komisjon

(Kohtuasi T-179/09)

2009/C 167/32

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Dunamenti Erőmű Zrt. (Szazhalombatta, Ungari) (esindaja(d): QC J. Lever, solicitor A. Nourry ja solicitor R. Griffith)

Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon

Hageja nõuded

— Tühistada otsus ja programmi sätted ulatuses, milles need puudutavad hagejat;

— Teise võimalusena tühistada otsuse artiklid 2 ja 5 ulatuses, milles need kohustavad hagejat tagastama abi ulatuses, milles see ületab abi määra, mille komisjon oleks pidanud tunnistama ühisturuga kokkusobimatuks;

— Nõuda kodukorra artikli 65 alusel menetlust korraldava meetmena, et Esimese Astme Kohtule esitataks koopiad kogu kirjavahetusest komisjoni ja Ungari ametivõimude vahel ning salvestised kõigist nendevahelistest kohtumistest ja aruteludest, millele viitab vaidlustatud otsuse artikkel 466;

— Kui Euroopa Kohus peab vajalikuks asjatundaja või asjatundjate kaasamist, nõuda neilt menetlust korraldava meetmena aruannet selle ja teiste korraldavate meetmete kohta, mida Euroopa Kohus peab vajalikuks;

— mõista hageja kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub tühistada komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus C (2008) 2223 lõplik, millega tunnistati ühisturuga kokkusobimatuks abi, mida Ungari ametiasutused andsid teatud elektritootjatele pikemaajaliste elektri müügilepingute („PPA”) vormis, mis sõlmiti Ungari riigi omandis oleva võrgujaotaja Magyar Villamos Müvek Rt. („MVM”) ja elektritootjate vahel, kes tegutsesid enne Ungari Euroopa Liiduga ühinemise kuupäeva (riigiabi C 41/2005 (endine asi NN 49/2005) — Ungari „luhtunud kulud”). Vaidlustatud otsusega tuvastatakse, et hageja on väidetava riigiabi saaja, ning kohustatakse Ungarit hagejalt abi, sealhulgas intressi, tagasi nõudma.

Hageja põhjendab oma seisukohta nelja väitega.

Esiteks väidab hageja, et komisjon rikkus EÜ artikli 87 lõiget 1, kuna luges hageja PPA abimeetmeks, ometigi komisjon tunnistas, et viimane kujutab endast „olulist” erastamiseelset lepingut. Hageja on seisukohal, et Ungari ametiasutused käitusid seetõttu kooskõlas turumajandusliku investeerimispõhimõttega. Hageja leiab, et komisjon on vääralt rakendanud Ungari ühinemislepingut ja nõukogu määruse nr 659/1999 (1) artikli 1 punkti b alapunkti v.

Teiseks väidab hageja, et isegi kui, quod non, hageja sai 1995. aastal PPA kaudu riigiabi, oli hagejal õigus tugineda õiguspärasele ootusele, et ühenduse õiguse kohaselt käsitletakse sellist abi ühenduse abina.

Kolmandaks väidab hageja, et hageja PPA sobimatuks riigiabiks tunnistamisega rikub see otsus proportsionaalsuse põhimõtet, kuna abi klassifitseeriti ekslikult tegevusabiks ja seda ei oleks tohtinud kokkusobimatuks tunnistada, seda isegi mitte põhjusel, et nimetatud abiga hüvitati hageja luhtunud kulud. Lisaks leiab hageja, et sellise järelduse tingis asjassepuutumatu ja/või puudulik põhjendus ja et see rikub EÜ artikli 87 lõike 3 punkti a, kuna järelduses jäetakse mistahes määral tunnustamata osa, mida hageja PPA etendab majandusliku arengu edendamisel.

Neljandaks väidab hageja, et abi tagastamise määrus rikub nõukogu määruse nr 659/1999 artikli 14 lõiget 1 ja ühenduse õiguse üldpõhimõtteid, nagu õiguspärane huvi ja õiguspärane ootus. Lisaks väidab hageja, et komisjon on rikkunud olulisi menetlusnõudeid, nagu seda on hageja õigus olla ära kuulatud.

(1) Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks, ELT 1999, L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339.