ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

1. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Raske ja korvamatu kahju – Varaline kahju – Olukord, mis võib ohustada hagejaks oleva äriühingu olemasolu või halvendab pöördumatult tema turuseisundit

(EÜ artiklid 242 ja 243; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 104 lõige 2)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Raske ja korvamatu kahju – Mittevaraline kahju – Ettevõtte maine kahjustamine lepingu sõlmimata jätmise tõttu – Kõrvaldamine

(EÜ artiklid 242 ja 243; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 104 lõige 2)

Summary

1. Ajutiste meetmete kohaldamise menetluse raames ei saa varalist kahju pidada korvamatuks ega isegi raskesti korvatavaks, kuna selle eest on hiljem võimalik maksta rahalist hüvitust ja seetõttu on tegu majandusliku kaotusega, mida võib heastada aluslepingus ette nähtud õiguskaitsevahendite abil, nimelt EÜ artikli 288 alusel. Asi oleks vastupidine juhul, kui ilma taotletud ajutisi meetmeid võtmata satuks hageja olukorda, mis võib ohustada tema olemasolu või halvendada pöördumatult tema turuseisundit.

(vt punktid 43, 45–46)

2. Otsus mitte sõlmida hankelepingut ei tekita tingimata korvamatut kahju nende pakkujate mainele ja usaldatavusele, kelle pakkumist ei võetud vastu. Osalemine riigihankekonkurssidel, mis oma iseloomult on eriti võistluslikud, sisaldab vältimatut riski kõigi osalejate jaoks ja ühe pakkuja kõrvaldamine pakkumismenetluse reeglite kohaselt ei tekita iseenesest mingit kahju. Asjaolu, et ettevõttel ei ole tähtajalist lepingut võimalik uue hankemenetluse käigus uuendada, tuleneb riigihankemenetluste perioodilisest iseloomust ja see ei riiva asjaomase ettevõtte usaldatavust ega mainet.

(vt punktid 53–54)
Keywords

Summary



Keywords

Menetlus – Hagiavaldus – Vorminõuded – Advokaadi allkiri – Hageja esindamine kaubamärgi- ja patendivoliniku poolt, kes ei ole advokaat – Vastuvõetamatus

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 19)

Summary

Euroopa Kohtu põhikirja artiklist 19, mida sama põhikirja artikli 53 alusel kohaldatakse ka Esimese Astme Kohtu menetluste suhtes, ilmneb selgelt, et menetluse pooli, kes ei ole sama artikli esimeses ja teises lõigus nimetatud riigid ja institutsioonid, võib ühenduse kohtutes esindada või abistada üksnes advokaat, kellel on õigus esineda liikmesriigi või muu Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi kohtus, kusjuures see tingimus on oluline menetlusnorm, mille täitmata jätmine tingib hagi vastuvõetamatuse.

Järelikult on vastuvõetamatu hagi, mille on esitanud pool, kellel puudub õigus olla esindatud esindaja poolt, ning millele on alla kirjutanud kaubamärgi- ja patendivolinik, kes ei ole siiski advokaat, olgugi et tal on õigus esindada pooli liikmesriigi kohtute teatavates menetlustes.

(vt punktid 9 ja 11)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Fumus boni iuris – Hageja huvi taotletava meetme suhtes

(EÜ artiklid 242 ja 243; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 104 lõige 2)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Vastuvõetavuse tingimused – Põhikohtuasja vastuvõetavus – Asjassepuutumatus – Piirid

(EÜ artiklid 242 ja 243; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 104 lõige 1)

3. Ajutiste meetmete kohaldamine – Vastuvõetavuse tingimused – Hagiavaldus – Vorminõuded – Taotluse eseme täpne määratlemine

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 44 lõike 1 punkt d ja artikli 104 lõige 3)

Summary

1. Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 104 lõige 2 sätestab, et ajutiste meetmete kohaldamise taotluses peab täpsustama kohtuasja eseme, tingimused, mis tõendavad kiireloomulisust, ning faktilised ja õiguslikud asjaolud, mis esmapilgul ( prima facie ) põhjendavad taotletava ajutise meetme kohaldamist. Ajutiste meetmete kohaldamiseks peab hageja veel tõendama põhjendatud huvi taotletud meetmete suhtes.

(vt punktid 22 ja 52)

2. Ajutiste meetmete kohaldamise menetluses hagi vastuvõetavust üldjuhul ei kontrollita, et mitte mõjutada põhikohtuasjas tehtavat otsust. Kui aga väidetakse, et ajutiste meetmete kohaldamise taotlusega seotud hagi on ilmselgelt vastuvõetamatu, siis võib siiski osutuda vajalikuks teatud asjaolude tuvastamine, millest saab esmapilgul järeldada, et hagi on vastuvõetav.

(vt punkt 23)

3. Ajutiste meetmete kohaldamise taotluse puhul, milles täpsemad selgitused selle eseme kohta puuduvad, ei ole täidetud kodukorra artikli 44 lõike 1 punkti d nõuded, millele viitab kodukorra artikli 104 lõige 3, ning seetõttu on see vastuvõetamatu.

(vt punkt 50)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Fumus boni iuris – Hageja huvi taotletava meetme suhtes

(EÜ artiklid 242 ja 243; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 104 lõige 2)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Vastuvõetavuse tingimused – Põhikohtuasja vastuvõetavus – Asjassepuutumatus – Piirid

(EÜ artiklid 242 ja 243; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 104 lõige 1)

3. Ajutiste meetmete kohaldamine – Vastuvõetavuse tingimused – Hagiavaldus – Vorminõuded – Taotluse eseme täpne määratlemine

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 44 lõike 1 punkt d ja artikli 104 lõige 3)

Summary

1. Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 104 lõike 2 kohaselt peavad ajutiste meetmete kohaldamise taotluses olema kirjas hagi ese, kiireloomulisust põhjendavad asjaolud ning fakti- ja õigusväited, mis esmapilgul õigustavad ( fumus boni iuris ) taotletava ajutise meetme kohaldamist. Hageja peab lisaks põhjendama oma huvi taotletavate meetmete suhtes.

(vt punktid 22 ja 52)

2. Hagi vastuvõetavust ei kontrollita põhimõtteliselt ajutiste meetmete kohaldamise menetluses, vältimaks põhikohtuasja ette ära otsustamist. Kui aga väidetakse, et ajutiste meetmete kohaldamise taotlusega seotud hagi on ilmselgelt vastuvõetamatu, siis tuleb kontrollida, kas hagi vastuvõetavust on piisavalt põhjendatud.

(vt punkt 23)

3. Kui ajutiste meetmete kohaldamise taotluses puuduvad täpsemad andmed taotluse eseme kohta, siis pole täidetud Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punktis d – millele viitab sama kodukorra artikli 104 lõige 3 – toodud tingimused ning seega on taotlus vastuvõetamatu.

(vt punkt 50)
Kohtuasi T- 137/04

Kurt Martin Mayer jt

vsersus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ — Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse — Komisjoni otsus 2004/69/EÜ — Alpide biogeograafilises piirkonnas asuvate ühenduse tähtsusega alade loetelu — Tühistamishagi — Vastuvõetamatus”

Esimese Astme Kohtu määrus (esimene koda), 22. juuni 2006 II-1827

Määruse kokkuvõte

Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

Hageja otsene puutumus, mis on EÜ artikli 230 neljanda lõigu alusel tühistamishagi vastuvõetavuse tingimus, eeldab, et vaidlusalune ühenduse meede avaldab hageja õiguslikule olukorrale otsest mõju ega jäta seda akti rakendama kohustatud adressaadile mingit kaalutlusõigust — akti rakendamine on puhtautomaatne ja tuleneb vaid ühenduse õigusnormidest, ilma et kohaldataks muid vahenorme. See tähendab, et kui tegevus, mida liikmesriik peab institutsiooni poolt liikmesriigile adresseeritud ühenduse akti täitmiseks ette võtma, on puhtautomaatne, või kui asjaomase akti tagajärjed kehtestatakse üheselt, puudutab akt otseselt igat isikut, keda see tegevus mõjutab. Seevastu siis, kui akt jätab liikmesriigile võimaluse tegutseda või jätta tegutsemata või kui see ei kohusta teda tegutsema kindlaksmääratud viisil, on see, mis isikut konkreetselt mõjutab, liikmesriigi tegevus või tegevusetus, kuid mitte akt ise.

Otsus 2004/69/EÜ, millega võetakse vastavalt nõukogu direktiivile 92/43/EMÜ vastu Alpide biogeograafilises piirkonnas asuvate ühenduse tähtsusega alade loetelu, mis määrab ühenduse tähtsusega aladeks Austria territooriumil asuvad alad, ei mõjuta kinnisasjade omanike õigusi ega kohustusi ning nende õiguste teostamist, kuna see otsus ei pane kohustusi ettevõtjaile ega eraisikuile ega sisalda ühtegi sätet ühenduse tähtsusega alade sellise kaitsekorra nagu säilitamismeetmete või loa andmise menetluse kohta.

Samuti ei kohaldata nende ettevõtjate suhtes vahetult kohustusi, mis tulenevad direktiivist 92/43 ning eelkõige selle artiklitest 4 ja 6, mis on liikmesriikidele kohustuslikud niipea, kui alad on vaidlustatud otsusega määratud ühenduse tähtsusega aladeks, kuna need kohustused eeldavad asjaomase liikmesriigi akti, mis täpsustaks, kuidas liikmesriik kavatseb neid kohustusi rakendada.

(vt punktid 58-60, 65)
Kohtuasi T-136/04

Rasso Freiherr von Cramer-Klett ja Rechtlerverband Pfronten

vsersus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ — Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse — Komisjoni otsus 2004/69/EÜ — Alpide biogeograafilises piirkonnas asuvate ühenduse tähtsusega alade loetelu — Tühistamishagi — Vastuvõetamatus”

Esimese Astme Kohtu määrus (esimene koda), 22. juuni 2006 II-1807

Määruse kokkuvõte

Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

Hageja otsene puutumus, mis on EÜ artikli 230 neljanda lõigu alusel tühistamishagi vastuvõetavuse tingimus, eeldab, et vaidlusalune ühenduse meede avaldab hageja õiguslikule olukorrale otsest mõju ega jäta seda akti rakendama kohustatud adressaadile mingit kaalutlusõigust — akti rakendamine on puhtautomaatne ja tuleneb vaid ühenduse õigusnormidest, ilma et kohaldataks muid vahenorme. See tähendab, et kui tegevus, mida liikmesriik peab institutsiooni poolt liikmesriigile adresseeritud ühenduse akti täitmiseks ette võtma, on puhtautomaatne, või kui asjaomase akti tagajärjed kehtestatakse üheselt, puudutab akt otseselt igat isikut, keda see tegevus mõjutab. Seevastu siis, kui akt jätab liikmesriigile võimaluse tegutseda või jätta tegutsemata või kui see ei kohusta teda tegutsema kindlaksmääratud viisil, on see, mis isikut konkreetselt mõjutab, liikmesriigi tegevus või tegevusetus, kuid mitte akt ise.

Otsus 2004/69/EÜ, millega võetakse vastavalt nõukogu direktiivile 92/43/EMÜ vastu Alpide biogeograafilises piirkonnas asuvate ühenduse tähtsusega alade loetelu, mis määrab ühenduse tähtsusega aladeks Austria territooriumil asuvad alad, ei mõjuta kinnisasjade omanike õigusi ega kohustusi ning nende õiguste teostamist, kuna see otsus ei pane kohustusi ettevõtjaile ega eraisikuile ega sisalda ühtegi sätet ühenduse tähtsusega alade sellise kaitsekorra nagu säilitamismeetmete või loa andmise menetluse kohta.

Samuti ei kohaldata nende ettevõtjate suhtes vahetult kohustusi, mis tulenevad direktiivist 92/43 ning eelkõige selle artiklitest 4 ja 6, mis on liikmesriikidele kohustuslikud niipea, kui alad on vaidlustatud otsusega määratud ühenduse tähtsusega aladeks, kuna need kohustused eeldavad asjaomase liikmesriigi akti, mis täpsustaks, kuidas liikmesriik kavatseb neid kohustusi rakendada.

(vt punktid 45-47, 52)
Toiminguteks ja otsusteks, mille peale saab esitada tühistamishagi, on vaid sellisted meetmed, millel on siduvad õiguslikud tagajärjed, mis mõjutavad hageja huve, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis. Mis puudutab toiminguid või otsuseid, mis tehakse mitmeastmelise, eelkõige asutusesisese menetluse käigus, siis on vaidlustatavateks aktideks üksnes meetmed, mis väljendavad institutsiooni lõplikku seisukohta kõnealuses menetluses; seevastu vahemeetmete peale, millega valmistatakse ette lõplikku otsust, ei saa hagi esitada.

EÜ artikli 88 lõikes 3 sätestatud ja määruse nr 659/1999 artikliga 4 reguleeritud esialgse uurimise eesmärk on anda komisjonile piisavalt aega mõtlemiseks ja uurimiseks, kujundamaks esmast arvamust teatatud abiprojektide suhtes, et ilma põhjalikuma uurimise vajaduseta teha järeldus, kas need on asutamislepinguga kooskõlas või vastupidi sedastada, et nende sisu tekitab selles osas kahtlusi.

EÜ artikli 88 lõikes 2 ja määruse nr 659/1999 artiklis 6 silmas peetud ametlik uurimismenetlus, mis võimaldab komisjonil enne oma otsuse tegemist saada asja kõigi andmete kohta täielik selgus, on vältimatu juhul, kui komisjonil on tõsiseid raskusi abi ühisturuga kokkusobivuse hindamisel.

Kuigi ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse osas on tema volitused rangelt piiritletud, on komisjonil siiski teatav kaalutlusõigus juhtumi asjaolude uurimisel ja hindamisel, et määrata kindlaks, kas nendega kaasnevad tõsised raskused. Vastavalt EÜ artikli 88 lõike 3 eesmärgile ja komisjoni hea halduse kohustusele võib ta eelkõige kavast teada andnud riigi või kolmandate isikutega dialoogi astuda, et esialgse menetluse käigus võimalikud raskused ületada.

Määruses nr 659/1999 sätestatud õigusnormide uurimine näitab, et kuigi komisjonil on ametliku uurimismenetluse raames õigus kohustada liikmesriiki oma abikava teatud viisil muutma, sest vastasel juhul tunnistab ta selle ühisturuga kokkusobimatuks, ei ole tal sama õigust esialgse uurimise etapis ning tal ei ole peale ametliku menetluse algatamise muud võimalust, kui teha vastuväidete esitamata jätmise otsus.

Seega on esialgses menetluses komisjoni poolt siseriiklike ametiasutustele saadetud kiri, milles ta viitab raskustele, mille tõttu tuleb uurida väljapakutud kava kokkusobivust ja milles ta ainult „kutsub üles” siseriiklikke ametiasutusi omal vabal valikul ettepanekust loobuma, käsitletav osana eespool nimetatud dialoogist, ja seda ei saa pidada siduvaid õiguslikke tagajärgi tekitavaks aktiks, vaid ainult komisjoni lõppotsust ettevalmistavaks meetmeks.

(vt punktid 27-29 ja 30-36)
Keywords

Summary



Keywords

Lepinguväline vastutus – Ühenduse teenistujate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahju hüvitamine – Tegevus, mis ei kuulu teenistuja ülesannete täitmise hulka – Vastutuse välistamine

(EÜ artikli 288 teine lõik)

Summary

EÜ artiklist 288, milles on nimetatud nii ühenduse institutsioonide kui ka teenistujate tekitatud kahju, nähtub, et ühendus vastutab üksnes nende oma teenistujate tegude eest, mis tulenevad otsese sisemise suhte alusel institutsioonidele usaldatud ülesannete vajalikust täitmisest. Arvestades selle õigusnormi spetsiifilist iseloomu, ei oleks seega lubatav laiendada seda tegudele, mis jäävad väljapoole selles nimetatud juhtumeid.

Nõnda ei saa liikmesriigi vastutus tekkida asjaolust, et komisjoni kolmandas riigis asuva delegatsiooni ametnik allkirjastab „verbaalnoodi” sellise taotluse toetuseks, millega tema lähedane, hageja endine abikaasa, taotleb kohalikelt ametivõimudelt elamisluba endale ja oma lastele. Sellise verbaalnoodi koostamine on tavaline praktika, mida ei saa pidada teoks, mis oleks institutsioonidele, käesoleval juhul komisjoni välisdelegatsioonile, usaldatud ülesannete vajalik täitmine ja seega teenistuja, kes teo on teinud, ülesannete täitmisel tehtud tegu.

(vt punktid 18 ja 22)
Keywords

Summary



Keywords

Tühistamishagi – Tähtaeg – Tähtaja algus – Avaldamine või teatavaks tegemine – Päev, mil meetmest teada saadi – Subsidiaarne tähendus – Liikmesriigile edastatud komisjoni otsus, milles tunnistatakse riigiabi ühisturuga kokkusobivaks ilma ametlikku uurimismenetlust algatamata – Avaldamine – Mõiste

(EÜ artikli 230 viies lõik; nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 26 lõige 1)

Summary

EÜ artikli 230 viienda lõigu sõnastusest endast tuleneb, et meetmest teadasaamise kuupäev on hagi esitamise tähtaja kulgemise seisukohast meetme avaldamise või selle teatavaks tegemise kuupäevaga võrreldes subsidiaarne.

Asjaolu, et komisjon annab kolmandatele isikutele õiguse tutvuda selle tema Internetilehel oleva otsuse tekstiga tervikuna, mis on edastatud liikmesriigile ja milles tunnistatakse riigiabi ühisturuga kokkusobivaks ilma ametlikku uurimismenetlust algatamata, ja see, et otsusest avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas kokkuvõte, mille põhjal huvitatud isikud saavad kõnealuse otsuse tuvastada ja milles teatatakse neile võimalusest tutvuda otsusega Interneti vahendusel, tuleb pidada EÜ artikli 230 viiendas lõigus sätestatud avaldamiseks.

Seda järeldust ei muuda määruse nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ [artikli 88] kohaldamiseks, artikli 20 lõige 3, mis sätestab huvitatud isikute võimaluse saada sellisest otsusest koopia.

(vt punktid 32, 34−35)
Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Määrus, mis sätestab oliiviõli tootjatele makstava toetuse arvutamise kriteeriumid – Oliiviõli tootjate ja tootjate ühenduse hagi – Üldakt – Hagejad, kes ei ole isiklikult puudutatud – Vastuvõetamatus

(EÜ artikkel 230, neljas lõik)

2. Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Oma liikmete huve kaitsva ja neid esindava kutseühenduse hagi – Vastuvõetavus – Tingimused

(EÜ artikkel 230, neljas lõik)

Summary

1. Oliiviõli tootjate ja tootjate ühenduste poolt esitatud tühistamishagi määruse nr 864/2004 artikli 1 punkti 7 vastu, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühised eeskirjad ja teatavad talupidajatele ettenähtud toetuskavad, on vastuvõetamatu.

Asjaomane säte on määruse iseloomuga ja seda ei saa seega käsitleda hulgale hagejatele adresseeritud, üksikjuhtumeid puudutavate otsustena, kuna vaidlusaluses sättes on väljendatud oliiviõli sektori toetussummade arvutamise kriteeriumid üldisel ja abstraktsel viisil, võtmata kuidagi arvesse iga oliiviõli tootja eriomast olukorda.

Lisaks puudutab vaidlusalune säte hagejaid nimelt objektiivse faktilise olukorra tõttu – nad tootsid viiteperioodil oliiviõli ja said ühe varasemate õigusaktidega ettenähtud toetuskava alusel toetust. Kõnealune olukord on määratletud arvestades vaidlusalust sätet sisaldava määruse eesmärki, nimelt uue toetuskava sisseseadmist oliiviõli sektoris. Ka juhul, kui vaidlusalune säte võib luua õiguslikke tagajärgi, mis erinevad oliiviõli tootjate lõikes, ei piisa sellest tõendamaks, et hagejaid iseloomustavad eriomased tunnused või et nad on faktilises olukorras, mis eristab neid kõigist teistest tootjatest. Kui ka eeldada, et vaidlusaluse sätte kohaldamisest tulenevalt ei ole hagejad enam õigustatud saama oliiviõlisektoris asjaomast toetust, ei puuduta kõnealune säte neid siiski isiklikult. Asjaolust, et üks õigusakt puudutab teatavaid ettevõtjaid majanduslikult enam kui teisi sama sektori ettevõtjaid, ei piisa selleks, et lugeda neid kõnealuse õigusaktiga isiklikult puudutatuks.

(vt punktid 33 ja 34, 36, 39, 60 ja 61)

2. Oma liikmete huvide kaitsmiseks ja esindamiseks asutatud kutseühendusel on õigus esitada tühistamishagi kolme tüüpi olukorras: esiteks siis, kui õigusnorm annab kutseühendusele selgesõnaliselt hulga menetlusõigusi, teiseks siis, kui kutseühendusel on isiklik huvi hagi esitamiseks põhjusel, et puudutatud on tema kui kutseühenduse huve – seda eeskätt juhul, kui õigusakt, mille tühistamist taotletakse, mõjutas tema positsiooni läbirääkijana – ja kolmandaks siis, kui ta esindab selliste ettevõtjate huve, kel on ka endal hagi esitamise õigus.

(vt punkt 50)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Põhjendatud huvi

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Ilmselgelt vastuvõetamatu on ametniku esitatud hagi, millega nõutakse edutamise raames kõrgemale palgaastmele edutatud ametnike nimekirja tühistamist osas, milles see ei sisalda hageja nime, ning teise võimalusena antud edutamispunktide andmise tühistamist teda puudutavas osas, kui hageja ei ole oma menetlusdokumentides esitanud ühtegi konkreetset asjaolu tema isikliku olukorra kohta seoses kõnealuse edutamisega, nagu eelkõige tema palgaaste, palgaastmel töötamise staaž, saadud edutamispunktide kogusumma ja erinevates kategooriates saadud summa ning asjaomasele palgaastmele kohaldatav edutamiskünnis, ning ei ole näidanud, milline on tema isiklik huvi hagi esitamiseks.

Kui hageja väljendab ennast üldisel ja abstraktsel viisil, vaidlustades eelkõige teatud kategooria edutamispunktide andmise, viitamata sellele, kuidas see mõjutab tema enda huvisid, milline on tema enda konkreetne olukord, ning kui ta ei seosta esitatud väiteid ja oma isiklikku olukorda, siis ei puuduta need väited tema isiklikku õiguslikku olukorda, vaid tema institutsiooni personali üldist olukorda, ning need ei või olla hagi vastuvõetavuse aluseks, kuna ametnikul ei ole õigust tegutseda seaduse või institutsioonide huvides ning ta saab tühistamishagi põhjendamiseks esitada ainult teda isiklikult puudutavaid väiteid.

(vt punktid 28–32 ja 36)

Viited: 30. juuni 1983, kohtuasi 85/82: Schloh vs. nõukogu (EKL 1983, lk 2105, punkt 14); 25. september 1991, kohtuasi T‑163/89: Sebastiani vs. parlament (EKL 1991, lk II‑715, punkt 25).
Keywords

Subject of the case

Resolutiivosa



Keywords

Menetlus – Vahekohtuklausli alusel suunamine Esimese Astme Kohtule (EÜ artiklid 238 ja 240) (vt punktid 30, 32 ja 33)

2. Menetlus – Kostjate paljusus (vt punkt 41)

Subject of the case

Ese

Komisjoni taotlus, mille eesmärk on kohustada kostjaid maksma tagasi sellise rahalise toetuse üleliigne osa, mille Euroopa Ühendus maksis ühenduse programmi „Telematics systems in the area of transport” rakendamise raames sõlmitud kahe lepingu alusel

Resolutiivosa

Resolutiivosa

1. Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata osas, milles see esitati A. Tillis’e, M. Kontaratos’e, G. Argyrakos’e, K. Petrakis’e ja F. Koutroumpa vastu.

2. Mõista A. Tillis’e kohtukulud seoses vastuvõetamatuse vastuväitega välja komisjonilt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.
EÜ artikli 230 viienda lõigu sõnastusest tuleneb, et aktist teadasaamise kuupäev on hagi esitamise tähtaja kulgema hakkamise määratlemisel subsidiaarse tähtsusega võrreldes akti avaldamise või teatavaks tegemise kuupäevaga.

Vastavalt Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punktile c tuleb hagiavalduses märkida hagi ese ja ülevaade fakti- ja õigusväidetest.

See teave peab olema piisavalt selge ja täpne, et kostja saaks ette valmistada kaitse ja Esimese Astme Kohus lahendada hagi vajadusel ilma täiendava informatsioonita.

Et tagada õiguskindlus ja hea õigusemõistmine, on hagiavalduse vastuvõetavuseks vaja, et peamised faktilised ja õiguslikud asjaolud, millele tuginetakse, tuleneksid järjekindlalt ja arusaadavalt hagiavalduse enda tekstist. Kuigi seda teksti saab teatavate punktide osas põhjendada ja täiendada viidetega hagiavaldusele lisatud dokumentide kindlaksmääratud osadele, ei saa üldine viide teistele kirjalikele dokumentidele, isegi kui need on hagiavaldusele lisatud, asendada hagiavalduse peamisi elemente. Hagiavalduse lisadest hagi alusena käsitletavate väidete ja argumentide väljaotsimine ja kindlakstegemine ei kuulu Esimese Astme Kohtu ülesannete hulka, kuna lisadel on üksnes tõenduslik ja abistav ülesanne.

Seega ei oma hagiavalduse vastavuse kontrollimisel kodukorra artikli 44 lõike 1 nõuetele repliigi sisu põhimõtteliselt tähtsust. Eeskätt ei ole kohtupraktika kohaselt lubatud hagiavalduses sisalduvate väidete täiendamiseks viidata repliigis esitatud väidete ja argumentide vastuvõetavusele eesmärgiga korvata hagi esitamisel toimunud kodukorra artikli 44 lõike 1 nõuete rikkumist, ilma et viimati nimetatud säte kaotaks igasuguse mõtte.

Lisaks, institutsiooni poolt vastu võetud akti puhul võib kohustus aktis põhjendusi esitada tõesti olla leebem, juhul kui adressaat tunneb hästi akti vastuvõtmise tausta, kuid seda leebema põhjendamiskohustuse võimalust ei saa analoogia alusel kohaldada ühenduse kohtule esitatud hagi piisava selguse ja täpsuse nõuetele. Need nõuded on nimelt kohustuslikud eelkõige ühenduste kohtu huvides, kelle jaoks temale esitatud kohtuasi ei ole eelnevalt tuttav. Lisaks välistavad nii õiguskindluse tagamise vajadus kohtuvaidluse eseme määratlemisel kui ka hea õigusemõistmine selle, et kodukorra artikli 44 lõike 1 nõuetest kõrvalekaldumist võimaldava põhjusena võetaks arvesse eeldatav toimiku hea tundmine akti vastu võtnud institutsiooni poolt.

(vt punktid 28–31)