ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU ESIMESE KOJA ESIMEHE MÄÄRUS

18. detsember 2008

Kohtuasi F‑14/08

X

versus

Euroopa Parlament

Registrist kustutamine – Hagist loobumine – Kohtukulud – Vastuvõetavus

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles X palub esiteks tühistada töövõimetuskomitee 22. juuni 2007. aasta teda puudutava arvamuse ja parlamendi personalidirektori 27. juuni 2007. aasta otsuse, milles leiti, et tal ei ole püsivat töövõimetust, mida võib täielikuks lugeda ja mis takistab tal oma tööülesandeid teostada, ja teiseks saata tema toimik tagasi töövõimetuskomiteele uue otsuse tegemiseks tema kohta.

Otsus: Kohtuasi F‑14/08 X vs. parlament kustutatakse Avaliku Teenistuse Kohtu registrist. Jätta parlamendi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja kolm neljandikku hageja kohtukuludest. Jätta üks neljandik hageja kohtukuludest tema enda kanda.

Kokkuvõte

1. Menetlus – Kohtukulud – Teise poole käitumise tõttu õigustatud hagist loobumine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 89 lõige 5)

2. Ametnikud – Hagi – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Otsus, mis tuvastab ametniku töövõimet ja kohustab teda tööle naasma – Vastuvõetavus

(Personalieeskirjad, artikli 59 lõige 4 ja artiklid 90 ja 91)

1. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 89 lõikes 5 on sätestatud, et pool, kes hagist loobub, peab hüvitama kohtukulud, kui vastaspool seda nõuab oma märkustes hagist loobumise kohta. Sellegipoolest kannab hagist loobunud poole taotlusel kohtukulud vastaspool, kui see on viimase käitumise tõttu õigustatud. Kui ametnik on esitanud hagi otsuse peale, millega ei tunnistata tema töövõimetust, siis tuleb järeldada, et institutsioon, kes ei vastanud eelnevale kaebusele nelja kuu jooksul vaikimisi tagasilükkava otsuse tegemiseks ja kelle käitumine oli ebaselge seoses huvitatud isiku olukorraga pärast hagi esitamist, aitas oma käitumisega kaasa sellele, et asi jõuab kohtusse, ning temalt võib välja mõista ühe osa hagejaks oleva ametniku kohtukuludest.

(vt punktid 6–10)

2. Kui ametisse nimetava asutuse otsus, mis lähtub töövõimetuskomitee arvamusest, sisaldab peale ametniku töövõime hinnangu, mis iseenesest ei muuda huvitatud isiku eelnevat õiguslikku olukorda, ka ettekirjutust tööle naasta, siis see kujutab endast isikut kahjustavat meedet, mida ametnik võib vaidlustada.

(vt punktid 14, 17 ja 19)
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

25. oktoober 2012

Kohtuasi F‑50/09 DEP

Livio Missir Mamachi di Lusignano

versus

Euroopa Komisjon

Menetlus – Kohtukulude kindlaksmääramine – Käibemaks

Ese: Kodukorra artikli 92 alusel hüvitatavate kulude kindlaksmääramise taotlus, millega L. Missir Mamachi di Lusignano palub kodukorra artikli 92 lõike 1 alusel kohtukulude kindlaksmääramist kohtuasjas F‑50/09: Missir Mamachi di Lusignano vs. komisjon.

Otsus: Kohtuasjas F‑50/09 hagejale komisjoni poolt hüvitatavate kulude summaks määratakse 44 259,25 eurot.

Kokkuvõte

1. Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kulud – Mitme advokaadi osalemine – Mõju puudumine – Hindamine, võttes põhimõtteliselt arvesse kogu töötundide arvu, mis on menetluse tarvis objektiivselt vältimatud

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 91 punkt b)

2. Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kulud – Mõiste – Käibemaks – Mittemaksukohustuslase hõlmamine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

1. Mis puudutab hüvitamisele kuuluvate kulude suuruse hindamise seisukohast Avaliku Teenistuse Kohtu menetluses tehtud töö mahule hinnangu andmist, siis tuleb kohtul põhimõtteliselt arvesse võtta kogu töötundide arvu, mis võivad menetluse tarvis olla objektiivselt vältimatud, vaatamata advokaatide arvule, kelle vahel osutatud teenuseid võidi jagada.

(vt punktid 21 ja 26)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: 26. aprill 2010, kohtuasi F‑7/08 DEP: Schönberger vs. parlament (punkt 29).

2. Hagejal, kes ei ole käibemaksukohustuslane, ei ole võimalust saada tagasi käibemaksu, mis on tasutud nende teenuste pealt, mille kohta tema advokaadid on arve esitanud. Vältimatuks tunnistatud advokaaditasult makstud käibemaks on hageja puhul seega menetlusega seotud kulu Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 91 punkti b tähenduses.

(vt punkt 31)

Viide:

Esimese Astme Kohus: 8. juuli 2004, liidetud kohtuasjad T‑7/98 DEP, T‑208/98 DEP ja T‑109/99 DEP: De Nicola vs. EIP (punkt 37).
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

22. juuni 2010

Kohtuasi F-78/09

Luigi Marcuccio

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Kahju hüvitamise nõue – Kulude hüvitamine – Paralleelse hagi erand – Ilmselge vastuvõetamatus

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, millega L. Marcuccio palub eelkõige kohustada komisjoni hüvitama kahju, mis tekitati talle sellega, et komisjon keeldus talle selliste sissenõutavate kohtukulude hüvitamisest, mis tal väidetavalt tekkisid seoses kohtuasjaga T-18/04.

Otsus: Jätta hageja hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise nõue – Nõue tühistada kohtueelse menetluse otsus, millega jäeti kahju hüvitamise nõue rahuldamata – Nõue ei ole kahju hüvitamise taotluste suhtes eraldiseisev

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

2. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Ese

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 92 lõige 1; personalieeskirjad, artikkel 91)

1. Institutsiooni otsus, millega jäeti rahuldamata kahju hüvitamise taotlus, on lahutamatult seotud haldusmenetlusega, mis eelnes Avaliku Teenistuse Kohtule esitatud kahju hüvitamise hagile. Seega ei saa tühistamisnõudeid hinnata hüvitamisnõuetest eraldi.

Tegelikult aitavad institutsiooni poolt kohtueelses etapis väljendatud seisukohta sisaldavad aktid kaasa vaid kahju kannatanud poole kahju hüvitamise nõude esitamisele Avaliku Teenistuse Kohtus.

(vt punkt 17)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 18. detsember 1997, kohtuasi T-90/95: Gill vs. komisjon (EKL AT 1997, lk I-A-471 ja II-1231, punkt 45); 6. märts 2001, kohtuasi T-77/99: Ojha vs. komisjon (EKL AT 2001, lk I-A-61 ja II-293, punkt 68); 5. detsember 2002, kohtuasi T-209/99: Hoyer vs. komisjon (EKL AT 2002, lk I-A-243 ja II-1211, punkt 32).

2. Kohtukulude kindlaksmääramise erimenetlus, mis on ette nähtud Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 92 lõikes 1, välistab selliste samade summade või samal eesmärgil tasutud summade nõudmise, mis on seotud liidu lepinguvälise vastutuse hagiga.

Avaliku Teenistuse Kohtu artikli 92 lõikega 1 on vastuolus see, et hageja esitab personalieeskirjade artikli 91 alusel kahju hüvitamise nõude, millel tegelikult on sama ese kohtukulude kindlaksmääramise nõudega.

(vt punktid 20 ja 22)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 11. juuli 2007, kohtuasi T-351/03: Schneider Electric vs. komisjon (EKL 2007, lk II-2237, punkt 297).

Avaliku Teenistuse Kohus: 10. november 2009, kohtuasi F-70/07: Marcuccio vs. komisjon (EKL AT 2009, lk I-A-1-423 ja II-A-1-2293, punktid 17 ja 18).
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU TEISE KOJA ESIMEHE MÄÄRUS

5. mai 2010

Kohtuasi F-70/09

Vladimir Nikolchov

versus

Euroopa Komisjon

Vaidluse lahendamine kompromissiga Avaliku Teenistuse Kohtu algatusel – Registrist kustutamine

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, millega V. Nikolchov, kes oli komisjoni lepinguline töötaja 1. oktoobrist 2008 kuni 15. jaanuarini 2009 ning on sama institutsiooni ametnik alates 16. jaanuarist 2009, palub esiteks määrata tema töölevõtmiskohaks Sofia (Bulgaaria) ning teiseks saada päevaraha Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklite 92 ja 25 ning Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade VII lisa artikli 10 alusel tema katseaja jooksul, millele lisandub üks kuu.

Otsus: Kustutada registrist kohtuasi F-70/09: Nikolchov vs. komisjon. Kinnitada, et hageja loobub oma hagist, sh kohtukulude osas. Kinnitada, et komisjon määrab hageja päritolukohaks Sofia (Bulgaaria) tagasiulatuvalt alates aastast 2009 ning hüvitab hageja sellest linnast kolimise kulud, tingimusel et hageja täidab ametnike personalieeskirjade VII lisa artiklis 9 esitatud tingimused. Komisjon maksab hagejale kindla summa 2500 eurot hageja kohtukulude hüvitamiseks. Jätta hageja ülejäänud kohtukulud tema enda kanda. Jätta komisjoni kohtukulud tema enda kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Vaidluse lahendamine kompromissiga Avaliku Teenistuse Kohtus – Registrist kustutamine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artiklid 69 ja 74)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Menetlus – Põhistatud määrusega tehtud otsus – Tingimused

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 76)

2. Ametnikud – Esindamine – Töötajate esindajate kaitse

(Personalieeskirjad, II lisa artikli 1 kuues lõik)

1. Ühenduste kohtul on õigus iga kohtuasja asjaolusid arvestades hinnata, kas Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 76 kohaselt ilmselgelt vastuvõetamatu hagi võib korrakohase õigusemõistmise kaalutlustel sisuliselt rahuldamata jätta, ilma et eelnevalt lahendataks kostja tõstatud vastuvõetamatuse küsimus. Sellise juhtumiga on tegemist siis, kui lahendus, mille Avaliku Teenistuse Kohus varasemas hagejat puudutavas kohtuotsuses on valinud, on mutatis mutandis, servatis servandis ülekantav käesolevale kohtuasjale.

(vt punktid 45 ja 46)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: 20. jaanuar 2009, kohtuasi F‑32/08: Klein vs . komisjon (EKL AT 2009, lk I‑A‑1‑0000 ja II‑A‑1‑0000, punkt 20 ja seal viidatud kohtupraktika; 7. juuli 2009, kohtuasi F‑39/08: Lebedef vs . komisjon (EKL AT 2009, lk I‑A‑1‑0000 ja II‑A‑1‑0000)

2. 27. jaanuari 2006. aasta raamlepingu, mis käsitleb komisjoni ning ametiühingute ja kutseorganisatsioonide vahelisi suhteid, artiklil 10 ja personalieeskirjade II lisa artikli 1 kuuendal lõigul on sisuliselt sama sisu ja eesmärk, milleks on kaitsta töötajate esindajaid, ning need erinevad üksteisest sisuliselt vaid vastava isikulise kohaldamisala poolest. Personalieeskirjade II lisa artikli 1 kuuendas lõigus peetakse silmas personalieeskirjade alusel tegutsevaid esindajaid, s.o personalikomitee liikmed ja personalieeskirjade alusel loodud organitesse komitee poolt nimetatud ametnikud, samas kui raamlepingu artikkel 10 puudutab ametiühingute volitatud esindajaid.

(vt punkt 49)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: eespool viidatud kohtuasi Lebedef vs . komisjon
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

10. september 2014

Brigitte Knöll

versus

Euroopa Politseiamet (Europol)

„Avalik teenistus — Menetlus — Kohtukulude kindlaksmääramine”

Ese:

Kodukorra artikli 92 alusel esitatud hüvitatavate kulude kindlaksmääramise taotlus, mille B. Knöll esitas pärast otsust kohtuasjas Knöll vs. Europol (F‑44/09, EU:F:2010:68).

Otsus:

Määrata B. Knöllile Euroopa Politseiameti poolt makstavate hüvitamisele kuuluvate kulude summaks 1343,18 eurot, millele lisandub viivitusintress alates käesoleva kohtumääruse kättetoimetamisest kuni maksmise kuupäevani määras, mida kohaldatakse eespool nimetatud ajavahemikul ning mis on arvutatud Euroopa Keskpanga poolt peamistele refinantseerimistoimingutele kehtestatud määra alusel, millele lisandub kaks protsendipunkti.

Kokkuvõte

Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kulud – Arvesse võetavad asjaolud – Poole ja tema advokaadi vahel sõlmitud kokkulepe advokaaditasu kohta – Välistamine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

Liidu kohtul puudub õigus määrata kindlaks poolte poolt oma advokaatidele makstava tasu suurus, ent ta võib kindlaks määrata summa, mis tuleb kohtukulude tasumise eest vastutaval poolel hüvitada. Sellest järeldub, et Avaliku Teenistuse Kohtule ei ole hüvitatavate kulude kindlaksmääramiseks vaja esitada tõendeid nende kulude tasumise kohta, mille väljamõistmist nõutakse.

Niisiis ei pea liidu kohus kohtukulude kindlaksmääramise taotluse lahendamisel arvestama selle kohta sõlmitud kokkulepet huvitatud poole ja tema esindajate või nõustajate vahel.

Seetõttu ei mõjuta hageja õigust põhimenetluses kantud kulude hüvitamisele asjaolu, et hageja ja tema advokaatide vahel sõlmitud kokkulepe kohaselt ei pea hageja oma advokaatidele mingit tasu maksma.

(vt punktid 14, 19 ja 20)

Viited:

Euroopa Kohus: kohtumäärused, Leeuwarder Papierwarenfabriek vs. komisjon, 318/82, EU:C:1985:468, punkt 2; C.A.S. vs. komisjon, C‑204/07 P‑DEP, EU:C:2009:526, punkt 13, ning Kronofrance vs. Saksamaa jt, C‑75/05 P‑DEP ja C‑80/05 P‑DEP, EU:C:2013:458, punkt 30.
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

10. september 2014

Jacques Pierre Roumimper

versus

Euroopa Politseiamet (Europol)

„Avalik teenistus — Menetlus — Kohtukulude kindlaksmääramine”

Ese:

Kodukorra artikli 92 alusel esitatud hüvitatavate kulude kindlaksmääramise taotlus, mille J. P. Roumimper esitas pärast otsust kohtuasjas Roumimper vs. Europol (F‑41/09, EU:F:2010:66).

Otsus:

Määrata J. P. Roumimperile Euroopa Politseiameti poolt makstavate hüvitamisele kuuluvate kulude summaks 1343,18 eurot, millele lisandub viivitusintress alates käesoleva kohtumääruse kättetoimetamisest kuni maksmise kuupäevani määras, mida kohaldatakse eespool nimetatud ajavahemikul ning mis on arvutatud Euroopa Keskpanga poolt peamistele refinantseerimistoimingutele kehtestatud määra alusel, millele lisandub kaks protsendipunkti.

Kokkuvõte

Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kulud – Arvesse võetavad asjaolud – Poole ja tema advokaadi vahel sõlmitud kokkulepe advokaaditasu kohta – Välistamine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

Liidu kohtul puudub õigus määrata kindlaks poolte poolt oma advokaatidele makstava tasu suurus, ent ta võib kindlaks määrata summa, mis tuleb kohtukulude tasumise eest vastutaval poolel hüvitada. Sellest järeldub, et Avaliku Teenistuse Kohtule ei ole hüvitatavate kulude kindlaksmääramiseks vaja esitada tõendeid nende kulude tasumise kohta, mille väljamõistmist nõutakse.

Niisiis ei pea liidu kohus kohtukulude kindlaksmääramise taotluse lahendamisel arvestama selle kohta sõlmitud kokkulepet huvitatud poole ja tema esindajate või nõustajate vahel.

Seetõttu ei mõjuta hageja õigust põhimenetluses kantud kulude hüvitamisele asjaolu, et hageja ja tema advokaatide vahel sõlmitud kokkulepe kohaselt ei pea hageja oma advokaatidele mingit tasu maksma.

(vt punktid 14, 19 ja 20)

Viited:

Euroopa Kohus: kohtumäärused, Leeuwarder Papierwarenfabriek vs. komisjon, 318/82, EU:C:1985:468, punkt 2; C.A.S. vs. komisjon, C‑204/07 P‑DEP, EU:C:2009:526, punkt 13, ning Kronofrance vs. Saksamaa jt, C‑75/05 P‑DEP ja C‑80/05 P‑DEP, EU:C:2013:458, punkt 30.
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

10. september 2014

Rudolf Sluiter

versus

Euroopa Politseiamet (Europol)

„Avalik teenistus — Menetlus — Kohtukulude kindlaksmääramine”

Ese:

Kodukorra artikli 92 alusel esitatud hüvitatavate kulude kindlaksmääramise taotlus, mille R. Sluiter esitas pärast otsust kohtuasjas Sluiter vs. Europol (F‑34/09, EU:F:2010:60).

Otsus:

Määrata R. Sluiterile Euroopa Politseiameti poolt makstavate hüvitamisele kuuluvate kulude summaks 1343,18 eurot, millele lisandub viivitusintress alates käesoleva kohtumääruse kättetoimetamisest kuni maksmise kuupäevani määras, mida kohaldatakse eespool nimetatud ajavahemikul ning mis on arvutatud Euroopa Keskpanga poolt peamistele refinantseerimistoimingutele kehtestatud määra alusel, millele lisandub kaks protsendipunkti.

Kokkuvõte

Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kulud – Arvesse võetavad asjaolud – Poole ja tema advokaadi vahel sõlmitud kokkulepe advokaaditasu kohta – Välistamine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

Liidu kohtul puudub õigus määrata kindlaks poolte poolt oma advokaatidele makstava tasu suurus, ent ta võib kindlaks määrata summa, mis tuleb kohtukulude tasumise eest vastutaval poolel hüvitada. Sellest järeldub, et Avaliku Teenistuse Kohtule ei ole hüvitatavate kulude kindlaksmääramiseks vaja esitada tõendeid nende kulude tasumise kohta, mille väljamõistmist nõutakse.

Niisiis ei pea liidu kohus kohtukulude kindlaksmääramise taotluse lahendamisel arvestama selle kohta sõlmitud kokkulepet huvitatud poole ja tema esindajate või nõustajate vahel.

Seetõttu ei mõjuta hageja õigust põhimenetluses kantud kulude hüvitamisele asjaolu, et hageja ja tema advokaatide vahel sõlmitud kokkulepe kohaselt ei pea hageja oma advokaatidele mingit tasu maksma.

(vt punktid 14, 19 ja 20)

Viited:

Euroopa Kohus: kohtumäärused, Leeuwarder Papierwarenfabriek vs. komisjon, 318/82, EU:C:1985:468, punkt 2; C.A.S. vs. komisjon, C‑204/07 P‑DEP, EU:C:2009:526, punkt 13, ning Kronofrance vs. Saksamaa jt, C‑75/05 P‑DEP ja C‑80/05 P‑DEP, EU:C:2013:458, punkt 30.
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

10. september 2014

Kate Armitage-Wilson

versus

Euroopa Politseiamet (Europol)

„Avalik teenistus — Menetlus — Kohtukulude kindlaksmääramine”

Ese:

Kodukorra artikli 92 alusel esitatud hüvitatavate kulude kindlaksmääramise taotlus, mille K. Armitage-Wilson esitas pärast otsust kohtuasjas Armitage-Wilson vs. Europol (F‑36/09, EU:F:2010:62).

Otsus:

Määrata K. Armitage-Wilsonile Euroopa Politseiameti poolt makstavate hüvitamisele kuuluvate kulude summaks 1343,18 eurot, millele lisandub viivitusintress alates käesoleva kohtumääruse kättetoimetamisest kuni maksmise kuupäevani määras, mida kohaldatakse eespool nimetatud ajavahemikul ning mis on arvutatud Euroopa Keskpanga poolt peamistele refinantseerimistoimingutele kehtestatud määra alusel, millele lisandub kaks protsendipunkti.

Kokkuvõte

Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kulud – Arvesse võetavad asjaolud – Poole ja tema advokaadi vahel sõlmitud kokkulepe advokaaditasu kohta – Välistamine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

Liidu kohtul puudub õigus määrata kindlaks poolte poolt oma advokaatidele makstava tasu suurus, ent ta võib kindlaks määrata summa, mis tuleb kohtukulude tasumise eest vastutaval poolel hüvitada. Sellest järeldub, et Avaliku Teenistuse Kohtule ei ole hüvitatavate kulude kindlaksmääramiseks vaja esitada tõendeid nende kulude tasumise kohta, mille väljamõistmist nõutakse.

Niisiis ei pea liidu kohus kohtukulude kindlaksmääramise taotluse lahendamisel arvestama selle kohta sõlmitud kokkulepet huvitatud poole ja tema esindajate või nõustajate vahel.

Seetõttu ei mõjuta hageja õigust põhimenetluses kantud kulude hüvitamisele asjaolu, et hageja ja tema advokaatide vahel sõlmitud kokkulepe kohaselt ei pea hageja oma advokaatidele mingit tasu maksma.

(vt punktid 14, 19 ja 20)

Viited:

Euroopa Kohus: kohtumäärused, Leeuwarder Papierwarenfabriek vs. komisjon, 318/82, EU:C:1985:468, punkt 2; C.A.S. vs. komisjon, C‑204/07 P‑DEP, EU:C:2009:526, punkt 13, ning Kronofrance vs. Saksamaa jt, C‑75/05 P‑DEP ja C‑80/05 P‑DEP, EU:C:2013:458, punkt 30.
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

10. september 2014

Breige Martin

versus

Euroopa Politseiamet (Europol)

„Avalik teenistus — Menetlus — Kohtukulude kindlaksmääramine”

Ese:

Kodukorra artikli 92 alusel esitatud hüvitatavate kulude kindlaksmääramise taotlus, mille B. Martin esitas pärast otsust kohtuasjas Martin vs. Europol (F‑38/09, EU:F:2010:64).

Otsus:

Määrata B. Martinile Euroopa Politseiameti poolt makstavate hüvitamisele kuuluvate kulude summaks 1343,18 eurot, millele lisandub viivitusintress alates käesoleva kohtumääruse kättetoimetamisest kuni maksmise kuupäevani määras, mida kohaldatakse eespool nimetatud ajavahemikul ning mis on arvutatud Euroopa Keskpanga poolt peamistele refinantseerimistoimingutele kehtestatud määra alusel, millele lisandub kaks protsendipunkti.

Kokkuvõte

Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kulud – Arvesse võetavad asjaolud – Poole ja tema advokaadi vahel sõlmitud kokkulepe advokaaditasu kohta – Välistamine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

Liidu kohtul puudub õigus määrata kindlaks poolte poolt oma advokaatidele makstava tasu suurus, ent ta võib kindlaks määrata summa, mis tuleb kohtukulude tasumise eest vastutaval poolel hüvitada. Sellest järeldub, et Avaliku Teenistuse Kohtule ei ole hüvitatavate kulude kindlaksmääramiseks vaja esitada tõendeid nende kulude tasumise kohta, mille väljamõistmist nõutakse.

Niisiis ei pea liidu kohus kohtukulude kindlaksmääramise taotluse lahendamisel arvestama selle kohta sõlmitud kokkulepet huvitatud poole ja tema esindajate või nõustajate vahel.

Seetõttu ei mõjuta hageja õigust põhimenetluses kantud kulude hüvitamisele asjaolu, et hageja ja tema advokaatide vahel sõlmitud kokkulepe kohaselt ei pea hageja oma advokaatidele mingit tasu maksma.

(vt punktid 14, 19 ja 20)

Viited:

Euroopa Kohus: kohtumäärused, Leeuwarder Papierwarenfabriek vs. komisjon, 318/82, EU:C:1985:468, punkt 2; C.A.S. vs. komisjon, C‑204/07 P‑DEP, EU:C:2009:526, punkt 13, ning Kronofrance vs. Saksamaa jt, C‑75/05 P‑DEP ja C‑80/05 P‑DEP, EU:C:2013:458, punkt 30.
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

10. september 2014

Michael Kipp

versus

Euroopa Politseiamet (Europol)

„Avalik teenistus — Menetlus — Kohtukulude kindlaksmääramine”

Ese:

Kodukorra artikli 92 alusel esitatud hüvitatavate kulude kindlaksmääramise taotlus, mille M. Kipp esitas pärast otsust kohtuasjas Kipp vs. Europol (F‑28/09, EU:F:2010:59).

Otsus:

Määrata M. Kippile Euroopa Politseiameti poolt makstavate hüvitamisele kuuluvate kulude summaks 1343,18 eurot, millele lisandub viivitusintress alates käesoleva kohtumääruse kättetoimetamisest kuni maksmise kuupäevani määras, mida kohaldatakse eespool nimetatud ajavahemikul ning mis on arvutatud Euroopa Keskpanga poolt peamistele refinantseerimistoimingutele kehtestatud määra alusel, millele lisandub kaks protsendipunkti.

Kokkuvõte

Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kulud – Arvesse võetavad asjaolud – Poole ja tema advokaadi vahel sõlmitud kokkulepe advokaaditasu kohta – Välistamine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

Liidu kohtul puudub õigus määrata kindlaks poolte poolt oma advokaatidele makstava tasu suurus, ent ta võib kindlaks määrata summa, mis tuleb kohtukulude tasumise eest vastutaval poolel hüvitada. Sellest järeldub, et Avaliku Teenistuse Kohtule ei ole hüvitatavate kulude kindlaksmääramiseks vaja esitada tõendeid nende kulude tasumise kohta, mille väljamõistmist nõutakse.

Niisiis ei pea liidu kohus kohtukulude kindlaksmääramise taotluse lahendamisel arvestama selle kohta sõlmitud kokkulepet huvitatud poole ja tema esindajate või nõustajate vahel.

Seetõttu ei mõjuta hageja õigust põhimenetluses kantud kulude hüvitamisele asjaolu, et hageja ja tema advokaatide vahel sõlmitud kokkulepe kohaselt ei pea hageja oma advokaatidele mingit tasu maksma.

(vt punktid 14, 19 ja 20)

Viited:

Euroopa Kohus: kohtumäärused, Leeuwarder Papierwarenfabriek vs. komisjon, 318/82, EU:C:1985:468, punkt 2; C.A.S. vs. komisjon, C‑204/07 P‑DEP, EU:C:2009:526, punkt 13, ning Kronofrance vs. Saksamaa jt, C‑75/05 P‑DEP ja C‑80/05 P‑DEP, EU:C:2013:458, punkt 30.