Keywords

Summary



Keywords

1. Ajutiste meetmete kohaldamine – Täitmise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Fumus boni juris – Kiireloomulisus – Tõsine ja korvamatu kahju – Kumulatiivne iseloom

(ELTL artiklid 278 ja 279; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Täitmise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Tõsine ja korvamatu kahju – Kahju korvamatu laad – Hindamine hankelepingute sõlmimist käsitlevate kohtuvaidluste puhul

(ELTL artiklid 268, 278, 279 ja 340; Euroopa Kohtu kodukord, artikli 160 lõige 3; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2; nõukogu direktiiv 89/665)

3. Euroopa Liidu õigus – Põhimõtted – Tunnustamine – Üldpõhimõtte kohaldamine liidu kohtu poolt, võttes arvesse seda konkreetsemalt väljendava direktiivi sätteid – Lubatavus – Piirid

4. Ajutiste meetmete kohaldamine – Täitmise peatamine – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Hindamine hankelepingute sõlmimist käsitlevate kohtuvaidluste puhul – Tõsine kahju – Piisavus juhul, kui ilmse ja tõsise õigusvastasuse tõttu esineb eriti arvestatav fumus boni juris – Tingimus – Ajutiste meetmete kohaldamise taotluse esitamine eduka pakkujaga lepingu sõlmimisele eelneva ooteaja vältel

(ELTL artikkel 278; Euroopa Liidu põhiõiguste harta; artikkel 47; komisjoni määrus nr 1268/2012, artikli 171 lõige 1; nõukogu direktiiv 89/665, artikli 1 lõige 5, artikli 2 lõige 3, artiklid 2a–2f)

Summary

1. Vt määruse tekst.

(vt punktid 22 ja 66)

2. Ajutiste meetmete valdkonnas ei saa rahalist kahju – välja arvatud erakorralistel asjaoludel – pidada korvamatuks, kuna rahaline hüvitis on üldjuhul sobiv ennistamaks isiku jaoks, kelle õigusi on riivatud, kahju tekkimisele eelnenud olukord. Sellist kahju saab eeskätt heastada ELTL artikli 268 ja ELTL artikli 340 alusel esitatud kahju hüvitamise hagi raames. Sellegipoolest, kui tegemist on ajutiste meetmete kohaldamise taotlusega, mis on esitatud seoses liidu institutsiooni või muu organi otsusega tunnistada pakkumus edukaks, ei ole kohtupraktika – isegi kui tegemist on väljakujunenud kohtupraktikaga – range kohaldamine nii, et edutul pakkujal on tegelikult võimatu saavutada sellise otsuse täitmise peatamine, sest talle tekkida võiv kahju ei ole korvamatu, kuivõrd tegemist on finantskahjuga, ühitatav tõhusa esialgse kaitse nõuetega, mis peab olema riigihangete valdkonnas tagatud ja mida rakendatakse direktiivi 89/665 (riiklike tarne‑ ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus‑ ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) sätetega.

(vt punktid 24 ja 30)

3. Liidu õiguse üldpõhimõte võib olla leidnud konkreetsema väljenduse direktiivis. Kui liidu kohus võtab arvesse direktiivi sätteid, milles väljendatakse konkreetsemalt sellist põhimõtet, ei saa ta jätta tähelepanuta nende sätete sisu vaatamata sellele, et need ei ole iseenesest kohtuasja suhtes kohaldatavad. Täpsemalt, kui sellise direktiivi sätetest tuleneb, et liidu seadusandja soovis saavutada tasakaalu mängus olevate eri huvide vahel, siis peab liidu kohus seda tasakaalu arvestama, kui ta kohaldab sel moel konkreetsemalt väljendatud üldpõhimõtet.

(vt punktid 27 ja 31)

4. Pakkumuse edukaks tunnistamise otsuse täitmise peatamise eesmärgil esitatud ajutiste meetmete kohaldamise taotluse puhul tuleb – arvestades nõuetega, mis tulenevad tõhusast kaitsest, mis peab olema riigihangete valdkonnas tagatud – asuda seisukohale, et kui edutu pakkuja suudab tõendada, et esineb eriti arvestatav fumus boni juris , ei saa temalt nõuda, et ta tõendaks, et tema esitatud ajutiste meetmete kohaldamise taotluse rahuldamata jätmine võiks talle tekitada korvamatu kahju, kuna vastasel juhul kahjustataks ülemäära ja põhjendamatult tõhusat kohtulikku kaitset, mis on talle tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47.

Samas on selline kiireloomulisuse olemasolu hindamisel kohaldatavate tingimuste leebem käsitlus, mida õigustab õigus tõhusale õiguskaitsevahendile, kohaldatav ainult lepingu sõlmimisele eelneval ajal, kui direktiivis 89/665 (riiklike tarne‑ ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus‑ ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) ja määruse nr 1268/2012 (mis käsitleb määruse nr 966/2012 kohaldamise eeskirju) artikli 171 lõikes 1 ette nähtud 10 päevasest ooteajast on kinni peetud. Kui hankija on sõlminud eduka pakkujaga lepingu pärast ooteaja möödumist ning enne ajutiste meetmete kohaldamise taotluse esitamist, ei ole nimetatud leebema käsitluse kohaldamine enam õigustatud.

Õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile põhimõtet rikuks lisaks seisukoht, et 10 päevasest ooteajast on kinni peetud olukorras, kus enne lepingu sõlmimist ajutiste meetmete kohaldamise taotluse esitamise võimalus ei olnud tegelik, sest edutu pakkuja käsutuses ei olnud ooteaja vältel piisavalt teavet sellise taotluse esitamiseks. Õiguskindluse põhimõttest tulenevaid nõudeid arvestades tuleb 10 päevase ooteaja puhtmehhaanilisest kohaldamisest tehtavat erandit siiski möönda ainuüksi erandjuhtudel, kui edutul pakkujal ei olnud enne eduka pakkujaga lepingu sõlmimist mingit alust arvata, et pakkumuse edukaks tunnistamise otsus oli õigusvastane.

(vt punktid 41, 42, 48 ja 49)