b)Kui vastus sellele küsimusele on jaatav:
Kas see kehtib ka juhul, kui võõrandaja ja omandaja on samasse kontser ni kuuluvad ettevõtjad?
II.
Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „har ta”) artikliga 16 on vastuolus direktiivi 77/187/EMÜ (2) või 
direktiivi 2001/23/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siser iiklikud õigusnor mid, mis näevad ette, et ettevõtja või ettevõtte 
ülemineku korral on võõrandaja ja tööta ja vahel enne ettevõtt e üleminekut privaatautonoomia põhimõtt e alusel sõlmitud 
eraldi töölepingu tingimused omanda jale siduvad nii, nagu oleks ta need töötajag a ise kokku leppinud, ja seda ka juhul, kui 
nende tingimust e kohaselt muutuvad sellises kollektiivlepingus, mis ei ole töösuhtele üldiselt kohaldatav , sisalduvad teatavad 
sätted dünaamiliselt töölepingu osaks , kui siser iiklik õigus näeb omanda ja jaoks ette võimalused kohandada töötingimusi 
nii vastastikusel kokkuleppel kui ka ühepoolselt? 
(1) Nõuk ogu 12. mär tsi 2001. aasta direktiiv 2001/23/EÜ ettevõtjat e, ettevõtet e või nende osade üleminekul töötajat e õigusi kaitsvat e 
liikmesr iikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 82, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 98)
(2) Nõuk ogu 14. veebr uari 1977. aasta direktiiv 77/187/EMÜ ettevõtjat e, ettevõt ete või nende osade üleminekul tööta jate õigusi 
kaitsvate liikmesr iikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 61, lk 26).
Eelotsuset aotlus, mille on esitanud Bundesarbeitsger icht (Saksam aa) 17. detsembr il 2015 – Asklepios 
Dienstleis tungsgesellschaf t mbH versus Vitto ria Graf
(Kohtuasi C-681/15)
(2016/C 118/07)
Kohtumenetluse keel: saksa
Eelotsuset aotluse esita nud kohus
Bundesarbeitsgericht
Põhik ohtuasja pooled
Hage ja: Asklepios Dienstleistungsg esellschaf t mbH
Kostja: Vittoria Graf
Eelotsuse küsimused
I.
1.Kas nõuk ogu 12. mär tsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ (1) artikliga 3 on vastuolus sellised siser iiklikud õigusnor mid, 
mis näevad ette, et ettevõtja või ettevõtte ülemineku korral lähevad kõik võõrandaja ja töötaja vahel privaatautonoomia 
põhimõtt e alusel ja eraldi töölepingus kokku lepitud töötingimused muutmata kujul üle omandajale, nagu oleks 
omanda ja need töötajag a töölepingus ise kokku leppinud, kui siser iikliku õiguse kohaselt on omanda jal võimalik 
töötingimusi nii vastastikusel kokkuleppel kui ka ühepoolselt kohandada?
2.Kui esimesele küsimusele tervikuna või osas, milles see puudutab teatavaid võõrandaja ja tööta ja vahel sõlmitud 
töölepingus eraldi kokku lepitud tööti ngimusi, vastataks e jaatavalt:
Kas direktiivi 2001/23/EÜ artikli 3 kohaldamisest tuleneb, et omandajale muutmata kujul üleminek ei hõlma teata vaid 
võõranda ja ja tööta ja vahel privaataut onoomia põhimõtt e alusel kokku lepitud töölepingu tingimusi ning neid tuleb 
kohandada üksnes ettevõtja või ettevõtte ülemineku alusel?
3.Kui esimesele ja teisele küsimusele Euroopa Kohtu poolt antud vastuste s sisalduvat e kriteeriumide kohaselt ei lähe 
konkreetses töölepingus sätestatud lepingupunkt, mille kohaselt muudetak se teata vad kollektiivlepingu sätted vastavalt 
privaataut onoomia põhimõtt ele dünaamiliselt töölepingu osak s, muutmata kujul üle omanda jale:C 118/6 ET Euroopa Liidu Teata ja 4.4.2016
a)Kas see kehtib ka juhul, kui võõranda ja ega omandaja ei ole kollektiivlepingu pooled või ei kuulu sellise poole juurde, 
see tähendab juhul, kui privaataut onoomia põhimõtt e alusel sõlmitud töölepingus kollektiivlepingule viitava 
lepingupunkti puudumise korral ei oleks kollektiivlepingu sättei d võõrandaja ja töötaja vahelisele töösuht ele 
kohaldatud juba enne ettevõtja või ettevõtte üleminekut?
b)Kui vastus sellele küsimusele on jaatav:
Kas see kehtib ka juhul, kui võõranda ja ja omandaja on samasse kontser ni kuuluvad ettevõtjad?
II.
Kas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „har ta”) artikliga 16 on vastuolus direktiivi 77/187/EMÜ (2) või 
direktiivi 2001/23/EÜ ülevõtmiseks vastu võetud siser iiklikud õigusnor mid, mis näevad ette, et ettevõtja või ettevõtte 
ülemineku korral on võõrandaja ja tööta ja vahel enne ettevõtt e üleminekut privaatautonoomia põhimõtt e alusel sõlmitud 
eraldi töölepingu tingimused omanda jale siduvad nii, nagu oleks ta need töötajag a ise kokku leppinud, ja seda ka juhul, kui 
nende tingimust e kohaselt muutuvad sellises kollektiivlepingus, mis ei ole töösuhtele üldiselt kohaldatav , sisalduvad teatavad 
sätted dünaamiliselt töölepingu osaks , kui siser iiklik õigus näeb omanda ja jaoks ette võimalused kohandada töötingimusi 
nii vastastikusel kokkuleppel kui ka ühepoolselt? 
(1) Nõuk ogu 12. mär tsi 2001. aasta direktiiv 2001/23/EÜ ettevõtjat e, ettevõtet e või nende osade üleminekul töötajat e õigusi kaitsvat e 
liikmesr iikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 82, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 98)
(2) Nõuk ogu 14. veebr uari 1977. aasta direktiiv 77/187/EMÜ ettevõtjat e, ettevõt ete või nende osade üleminekul tööta jate õigusi 
kaitsvate liikmesr iikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 61, lk 26).
Eelotsuset aotlus, mille on esitanud Landesv erwaltungsger icht Oberöste rreich (Austr ia) 
18. detsembr il 2015 – Online Games Handels GmbH ja Frank Breuer jt versus Landespolizeidirektion 
Oberöst erreich
(Kohtuasi C-685/15)
(2016/C 118/08)
Kohtumenetluse keel: saksa
Eelotsuset aotluse esita nud kohus
Landesver waltungsg ericht Oberöster reich
Põhik ohtuasja pooled
Kaebajad: Online Games Handels GmbH, Frank Breuer , Nicole Enter, Astr id Walden
Vastustaja: Landespolizeidirektion Oberöst erreich
Eelotsuse küsimus
Kas ELTL artiklit 56 ja/või ELTL artiklit 49 ja sellele järgnevaid artikleid tuleb, arvestades Euroopa inimõiguste ja 
põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 6 koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47, tõlgendad a nii, et 
viidatud sätetega on Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikast (eelkõige 18. mai 2010. aasta otsus, 64962/01, punkt 54) 
tulenevat kohtu objektiivsuse ja erapooletuse nõuet arvesse võttes vastuolus sellised liikmesr iigi õigusnor mid, mille kohaselt 
ei pea väär teo menetlemisel haldusk ohtus föderaalsel hasar tmängutur ul sisuliselt monopoli keht estavate eeskir jade 
õigustamiseks nõutava id tõendeid vasta valt Euroopa Liidu Kohtu praktikale (eelkõige 30. aprilli 2014. aasta kohtuotsus 
Pfleger jt, C-390/12 (1)) koguma mitte uurimisasutus (või mõni muu riiklik uurimisorga n) kui süüdistaja, vaid need peab 
oma alga tusel ja sõltumata menetlusosaliste tegevusest esmalt täiesti iseseisvalt nimetama ja piiritlema ning seejärel 
autonoo mselt ja uurivalt kindlaks tegema ja hindama kohus (ühes ja samas isikus/funktsioonis), kelle ülesandek s on teha 
otsus, kas haldusk orras määratud karistus, mis on vaidlustatud, on õiguspärane? 
(1) Kohtuotsus Pfleger jt, ECLI:EU:C:2014:281.4.4.2016 ET Euroopa Liidu Teata ja C 118/7