ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Kuna riigisiseses õiguskorras on tehtud muudatused, millega esiteks võetakse liikmesriigi kohtult tema pädevus esimese ja viimase astmena lahendada kaebusi, mille on esitanud sellise kohtu nagu Sąd Najwyższy (Poola kõrgeim kohus) kohtuniku ametikohale kandideerijad sellise organi nagu Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda, Poola) otsuse peale mitte esitada Poola Vabariigi presidendile vastavale ametikohale nimetamiseks nende kandidatuur, vaid teiste kandidaatide oma; millega teiseks nähakse ette, et selliste kaebuste puhul on seadusest tulenevalt lahendi tegemise vajadus ära langenud, kui nende läbivaatamine on veel pooleli, välistades, et nende kaebuste läbivaatamist saab jätkata või neid uuesti esitada; ning millega kolmandaks võetakse seeläbi liikmesriigi kohtult võimalus saada vastus eelotsuse küsimustele, mille ta on esitanud Euroopa Kohtule, siis: – ELTL artiklit 267 ja ELL artikli 4 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus niisugused muudatused, kui ilmneb – mida peab hindama eelotsusetaotluse esitanud kohus kõigi asjasse puutuvate asjaolude põhjal –, et nende muudatuste erimõju on takistada Euroopa Kohut tegemast otsust selliste eelotsuse küsimuste kohta, nagu need, mille on talle esitanud see kohus, ning välistada võimalus, et liikmesriigi kohus saaks tulevikus analoogseid küsimusi uuesti esitada; – ELL artikli 19 lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et selle sättega on vastuolus niisugused muudatused, kui ilmneb – mida peab hindama eelotsusetaotluse esitanud kohus kõigi asjasse puutuvate asjaolude põhjal –, et need muudatused võivad õigussubjektidel tekitada põhjendatud kahtlusi selle suhtes, kas Krajowa Rada Sądownictwa (riiklik kohtute nõukoda, Poola) otsuste alusel Poola Vabariigi presidendi poolt ametisse nimetatud kohtunikud on väljaspool väliste tegurite, eelkõige seadusandliku ja täidesaatva võimu otsese või kaudse mõju haardeulatust, ja kas nad on vastanduvaid huvisid arvestades neutraalsed, ning seega viia selleni, et kõnealused kohtunikud ei tundu enam sõltumatud või erapooletud, mis võib nõrgendada usaldust, mida kohtud peavad õigussubjektidele demokraatlikus ühiskonnas ja õigusriigis sisendama. Kui tuvastatakse nimetatud artiklite rikkumine, siis tuleb liidu õiguse esimuse põhimõtet tõlgendada nii, et see kehtestab eelotsusetaotluse esitanud kohtule kohustuse jätta kohaldamata kõnealused muudatused, olgu need siis seadusandlikud või põhiseadusest tulenevad, ning järelikult jätkuvalt kasutada pädevust lahendada need kohtuasjad, mis talle esitati enne nende muudatuste tegemist.
48

On tõsi, nagu Euroopa Kohus on juba otsustanud, et liikmesriigi õiguses tuleb kindlaks määrata tingimused, mille kohaselt peavad elektroonilise side teenuste osutajad andma liikmesriigi pädevatele asutustele juurdepääsu nende käsutuses olevatele andmetele. Proportsionaalsuse nõude järgimiseks peavad sellistes õigusnormides siiski olema ette nähtud selged ja täpsed reeglid, mis reguleerivad asjaomase meetme ulatust ja kohaldamist ning millega on kehtestatud miinimumnõuded, millest tulenevalt on isikutel, kelle isikuandmetega on tegu, piisavad tagatised, mis võimaldavad neid andmeid kuritarvitamise ohu eest tõhusalt kaitsta. Need õigusnormid peavad olema riigisiseses õiguses õiguslikult siduvad ja eeskätt peab nendes olema märgitud, millistel asjaoludel ja tingimustel võib selliste andmete töötlemist ette nägeva meetme võtta, tagades seeläbi, et riive piirdub sellega, mis on rangelt vajalik (vt selle kohta 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsus Tele2, C‑203/15 ja C‑698/15, EU:C:2016:970, punktid 117 ja 118; 6. oktoobri 2020. aasta kohtuotsus Privacy International, C‑623/17, EU:C:2020:790, punkt 68, ja 6. oktoobri 2020. aasta kohtuotsus La Quadrature du Net jt, C‑511/18, C‑512/18 ja C‑520/18, EU:C:2020:791, punkt 132 ja seal viidatud kohtupraktika).
26

Eelotsusetaotluse esitanud kohus rõhutab, et erandina on järjestikuste tähtajaliste töölepingute sõlmimine Kreeka õiguses teatud tingimustel lubatud. See kohus tuletab sellega seoses meelde, et presidendi dekreedi 164/2004 artiklis 5 on muu hulgas sätestatud, et seda liiki lepinguid on võimalik sõlmida juhul, kui selleks on objektiivne põhjus ja see vastab muudele nõuetele, nagu uue töölepingu sõlmimine kirjalikus vormis, ning tingimusel, et lepinguid ei pikendata rohkem kui kolm korda. Objektiivne põhjus on see, kui algsele lepingule järgnevad lepingud sõlmitakse sama liiki konkreetsete vajaduste katmiseks, mis on otseselt või kaudselt seotud ettevõtja vormi, laadi või tegevusega.
1.

Kuna Hispaania Kuningriik ei olnud ettenähtud tähtajaks kehtestanud, avaldanud ja komisjonile edastanud üleujutusriski maandamise kavasid valgalapiirkondade ES 120 Gran Canaria, ES 122 Fuerteventura, ES 123 Lanzarote, ES 124 Tenerife, ES 125 La Palma, ES 126 La Gomera ja ES 127 El Hierro (Hispaania) kohta, siis on see liikmesriik rikkunud kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiivi 2007/60/EÜ üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta artikli 7 lõigetest 1 ja 5 ning artikli 15 lõikest 1, ja kuna ta ei viinud ettenähtud tähtajal läbi avalikku teavitamist ja arutelu üleujutusriski maandamise kavade kohta valgalapiirkondades ES 120 Gran Canaria, ES 122 Fuerteventura ja ES 125 La Palma, siis on see liikmesriik rikkunud nimetatud direktiivi artikli 10 lõigetest 1 ja 2 tulenevaid kohustusi.
1.

Kuna Bulgaaria Vabariik on jätnud võtmata vajalikud meetmed tagamaks, et uurimissorgan on organisatsiooniliselt sõltumatu transpordi-, infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniministri kontrolli all olevast raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast ja uurimisorganile on sellest ettevõtjast sõltumatult kättesaadavad piisavad vahendid oma ülesannete täitmiseks, siis on Bulgaaria Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivist 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) artikli 21 lõigetest 1 ja 2.
1.

Kuna Küprose Vabariik: – ei ole varustanud asulareovee puhastussüsteemidega 31 linnastut (Aradippou, Ypsonas, Dali, Voroklini, Deryneia, Sotira, Xylophagou, Pervolia, Kolossi, Poli Chrysochous, Leivadia, Dromolaxia, Pera Chorio-Nisou, Liopetri, Avgorou, Paliometocho, Kiti, Frenaros, Ormideia, Kokkinotrimithia, Trachoni, Episkopi, Xylotympou, Pano Polemidia, Pyla, Lympia, Parekklisia, Kakopetria, Achna, Meneou ja Pyrgos) ning – taganud nendes linnastute osas, et kogumissüsteemidesse sisenev asulareovesi läbib enne ärajuhtimist bioloogilise puhastuse või muu sellega võrdväärse puhastuse, on ta rikkunud kohustusi, mis tulenevad nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1137/2008 artiklitest 3, 4, 10 ja 15 ning I lisa punktidest A, B ja D.
2.

Apellatsioonkaebus – Väited – Asjaolude ja tõendite ebaõige hindamine – Vastuvõetamatus – Asjaolude ja tõendite hindamise kontroll Euroopa Kohtus – Välistamine, v.a tõendite moonutamise korral – Väide, et tõendeid on moonutatud – Nõue täpselt osutada moonutatud tõenditele ning kindlaks teha analüüsimisel tehtud vead, mis moonutuse kaasa tõid – Nõue, et moonutamine peab toimikumaterjalidest selgelt ilmnema (ELTL artikli 256 lõike 1 teine lõik; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik; Euroopa Kohtu kodukord, artikli 168 lõike 1 punkt d) (vt punktid 60–62, 65, 77, 79 ja 86)
6.

Euroopa Liidu õigus – Põhimõtted – Kaitseõigused – Võistlevuse põhimõte – Järgimine kohtumenetluses – Ulatus – Otsus, mis on tehtud selliste faktide ja dokumentide alusel, mille on esitanud üks pool ja mille üle ei ole toimunud võistlevat vaidlust teise poolega – Nimetatud põhimõtte rikkumine – Nimetatud otsuse tühistamine – Tingimus – Võimalus, et menetluses jõutakse nimetatud rikkumise puudumisel teistsuguse tulemuseni (vt punktid 76 ja 77)
1.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Terrorismivastases võitluses teatavate isikute ja üksuste vastu rakendatud eripiirangud – Rahaliste vahendite külmutamise otsus – Kehtima jätmine rahaliste vahendite külmutamise riigisisese otsuse alusel – Tingimused – Tõend terroristlikus tegevuses osalemise ohu edasikestmise kohta – Viide riigisisesele otsusele, mis õigustas esmakordset loetellu kandmist – Otsus, mis on uuesti läbi vaadatud, järeldades sellest, et kehtima jätmine on hiljutiste sündmuste tõttu õigustatud – Lubatavus (Nõukogu ühine seisukoht 2001/931, artikli 1 lõige 6) (vt punktid 38 ja 39)
1.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Terrorismivastases võitluses teatavate isikute ja üksuste vastu rakendatud eripiirangud – Rahaliste vahendite külmutamise otsus – Kehtima jätmine rahaliste vahendite külmutamise riigisisese otsuse alusel – Riigisisene otsus, mis ei ole enam üksinda piisav järeldamaks, et on endiselt terroristlikus tegevuses osalemise oht – Nõukogu kohustus võtta arvesse uuemaid faktilisi asjaolusid, millest nähtub, et selline oht on endiselt olemas (Nõukogu ühine seisukoht 2001/931, artikli 1 lõige 6) (vt punktid 37 ja 38)
1.

Kuna Hispaania Kuningriik ei võtnud ettenähtud tähtajal kõiki vajalikke meetmeid, et nõuda Telecom Castilla‑La Mancha SA‑lt tagasi riigiabi, mis oli tunnistatud ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsuse (EL) 2016/1385 (riigiabi SA.27408 (C 24/10, ex NN 37/10 (ex CP 19/09)) kohta, mida Castilla–La Mancha ametiasutused andsid maapealse digitaaltelevisiooni kasutuselevõtuks äärealadel ja vähem linnastunud piirkondades Castilla–La Manchas), artikliga 1; ei tõendanud, et kõik selle abi peatatud maksed olid tühistatud; ega teavitanud Euroopa Komisjoni ettenähtud tähtajal selle otsuse täitmiseks võetud meetmetest, siis on Hispaania Kuningriik rikkunud ELTL artikli 288 neljandast lõigust ja nimetatud otsuse artiklitest 3 ja 4 tulenevaid kohustusi.
1.

Kuna Kreeka Vabariik ei võtnud ettenähtud tähtaja jooksul kõiki vajalikke meetmeid, et kehtestada kaitse-eesmärke ja sobivaid kaitse-meetmeid Kreeka territooriumil asuvate 239 ühenduse tähtsusega ala kohta, mida on nimetatud komisjoni 19. juuli 2006. aasta otsuses 2006/613/EÜ, millega võetakse vastavalt nõukogu direktiivile 92/43/EMÜ vastu Vahemere biogeograafilises piirkonnas asuvate ühenduse tähtsusega alade loetelu, siis on Kreeka Vabariik rikkunud kohustusi, mis lasuvad tal vastavalt nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ, looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta, muudetud nõukogu 20. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/105/EÜ, artikli 4 lõikele 4 ja artikli 6 lõikele 1.
3.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Seoses olukorraga Süürias teatud isikute ja üksuste suhtes võetud piiravad erimeetmed – Otsus 2013/255/ÜVJP – Eeldus, et Süürias tegutsevad juhtivad ettevõtjad ning Assadi või Makhloufi perekonna liikmed toetavad Süüria režiimi – Üksus, mis on Assadi või Makhloufi perekonna liikme kontrolli all – Lubatavus (Nõukogu otsus 2013/255/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2015/1836, artikli 27 lõike 2 punktid a ja b ning artikli 28 lõike 2 punktid a ja b) (vt punktid 78–83 ja 92)
3.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Seoses olukorraga Süürias teatud isikute ja üksuste suhtes võetud piiravad erimeetmed – Otsus 2013/255/ÜVJP – Eeldus, et Süürias tegutsevad juhtivad ettevõtjad ning Assadi või Makhloufi perekonna liikmed toetavad Süüria režiimi – Üksus, mis on Assadi ja Makhloufi perekonna liikme kontrolli all – Kõnealuse üksuse loetellu kandmine, et vältida võetud piiravatest meetmetest kõrvalehoidmise ohtu – Lubatavus (Nõukogu otsus 2013/255/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2015/1836, artikli 27 lõike 2 punktid a ja b ning artikli 28 lõike 2 punktid a ja b) (vt punktid 78–83 ja 92)
3.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Seoses olukorraga Süürias teatud isikute ja üksuste suhtes võetud piiravad erimeetmed – Otsus 2013/255/ÜVJP – Eeldus, et Süürias tegutsevad juhtivad ettevõtjad ning Assadi või Makhloufi perekonna liikmed toetavad Süüria režiimi – Üksus, mis on Assadi ja Makhloufi perekonna liikme kontrolli all – Kõnealuse üksuse loetellu kandmine, et vältida võetud piiravatest meetmetest kõrvalehoidmise ohtu – Lubatavus (Nõukogu otsus 2013/255/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (PVJP) 2015/1836, artikli 27 lõike 2 punkti a ja b ning artikli 28 lõike 2 punktid a ja b) (vt punktid 78–83 ja 92)
3.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Seoses olukorraga Süürias teatud isikute ja üksuste suhtes võetud piiravad erimeetmed – Otsus 2013/255/ÜVJP – Eeldus, et Süürias tegutsevad juhtivad ettevõtjad ning Assadi või Makhloufi perekonna liikmed toetavad Süüria režiimi – Üksus, mis on Assadi ja Makhloufi perekonna liikme kontrolli all – Kõnealuse üksuse loetellu kandmine, et vältida võetud piiravatest meetmetest kõrvalehoidmise ohtu – Lubatavus (Nõukogu otsus 2013/255/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2015/1836, artikli 27 lõike 2 punktid a ja b ning artikli 28 lõike 2 punktid a ja b) (vt punktid 77–82 ja 91)
3.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Seoses olukorraga Süürias teatud isikute ja üksuste suhtes võetud piiravad erimeetmed – Otsus 2013/255/ÜVJP – Eeldus, et Süürias tegutsevad juhtivad ettevõtjad ning Assadi või Makhloufi perekonna liikmed toetavad Süüria režiimi – Üksus, mis on Assadi või Makhloufi perekonna liikme kontrolli all – Lubatavus (Nõukogu otsus 2013/255/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2015/1836, artikli 27 lõike 2 punktid a ja b ning artikli 28 lõike 2 punktid a ja b) (vt punktid 77–82 ja 91)
1.

Kuna Saksamaa Liitvabariik jättis käibemaksuga maksustamise neutraalsuse põhimõtet ja sellise käibemaksukohustuslase, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, õiguse käibemaksu tagastamisele soovitavat toimet rikkudes enne tagastamisperioodile järgneva kalendriaasta 30. septembrit esitatud käibemaksu tagastamise taotlused, millele ei olnud lisatud tagastamisliikmesriigi poolt nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/9/EÜ – millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis – artikli 10 alusel nõutud arvete või impordidokumentide koopiaid, rahuldamata, ilma et ta oleks palunud hagejatel enne rahuldamata jätmist oma taotlusi nende arvetega või taotluste menetlemiseks sobiva teabe esitamisega täiendada – vajadusel ka pärast seda kuupäeva –, siis on Saksamaa Liitvabariik rikkunud oma kohustusi, mis tulenevad nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (mida on muudetud nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiviga 2008/8/EÜ), artiklitest 170 ja 171 ning direktiivi 2008/9 artiklist 5.
33

Erinevalt 27. mai 2019. aasta kohtuotsusele OG ja PI (Lübecki prokuratuur ja Zwickau prokuratuur) (C‑508/18 ja C‑82/19 PPU, EU:C:2019:456) ning 27. mai 2019. aasta kohtuotsusele PF (Leedu peaprokurör) (C‑509/18, EU:C:2019:457) aluseks olnud olukordadest, mis puudutasid kriminaalmenetluse algatamiseks tehtud Euroopa vahistamismäärusi, on käesoleval juhul põhikohtuasjas kõne all Euroopa vahistamismäärus, mis on tehtud karistuse täideviimiseks.
56

Neid kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimusele vastata, et raamotsust 2002/584 tuleb tõlgendada nii, et nõuded, mis puudutavad tõhusat kohtulikku kaitset, mis tuleb tagada isikule, kelle suhtes on tehtud Euroopa vahistamismäärus kriminaalmenetluse raames kohtu alla andmiseks, on täidetud siis, kui vahistamismääruse teinud liikmesriigi õigusaktide kohaselt kohaldatakse vahistamismääruse tegemise tingimuste ja eelkõige selle proportsionaalsuse suhtes selles liikmesriigis kohtulikku kontrolli.
74

Neid kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimustele vastata, et raamotsuse 2002/584 artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „vahistamismääruse teinud õigusasutus“ selle sätte tähenduses hõlmab riikliku süüdistuse esitamise eest vastutavaid ning oma ülemuste juhtimise ja kontrolli all olevaid liikmesriigi prokuröre, kui nende staatus tagab neile Euroopa vahistamismääruse tegemisel sõltumatuse eelkõige täitevvõimust. Raamotsust 2002/584 tuleb tõlgendada nii, et nõuded, mis puudutavad tõhusat kohtulikku kaitset, mis tuleb tagada isikule, kelle suhtes on tehtud Euroopa vahistamismäärus kriminaalmenetluse raames kohtu alla andmiseks, on täidetud siis, kui vahistamismääruse teinud liikmesriigi õigusaktide kohaselt kohaldatakse vahistamismääruse tegemise tingimuste ja eelkõige selle proportsionaalsuse suhtes selles liikmesriigis kohtulikku kontrolli.
68

Vaidlustatud kohtuotsuses puudub ka analüüs, mis oleks pidanud puudutama asjaomase kauba laadi ja selle turu omadusi, kus seda kaupa müüakse. Üldkohus nentis tõepoolest, et tarbijad mõistavad DGP süsteemi nii, et see hõlmab kaubapakendite kogumist lähedalasuvatesse kogumisanumatesse ja nende taaskasutamist, mitte aga kauba enda kogumist või taaskasutamist, kuid ta ei analüüsinud nõuetekohaselt, kas kauba müümisel võib tarbija teavitamine sellest, et on loodud selline lähedalasuvatel kogumisanumatel põhinev ökoloogiline pakendijäätmete kogumise ja kõrvaldamise süsteem, on asjaomastes majandussektorites või neist mõnes põhjendatud, et säilitada või luua kaubale turuosa.
45

Neid kaalutlusi arvestades tuleb viiendale ja kuuendale küsimusele vastata, et ELTL artiklit 56 tuleb tõlgendada nii, et see ei keela liikmesriikidel kehtestada telekanali tasuta edastamise kohustust ettevõtjatele, kes taasedastavad kolmandatele isikutele kuuluvate satelliitvõrkude kaudu teleprogramme, mis on kaitstud tingimusjuurdepääsu süsteemiga, ja kes pakuvad oma klientidele teleprogrammide pakette, tingimusel et esiteks võimaldab selline edastamiskohustus teha märkimisväärsele hulgale või protsendile teleprogrammide kõikide edastusvahendite lõppkasutajatest kättesaadavaks kanali, mille suhtes selline kohustus kehtib, ning teiseks, et võetakse arvesse selle operaatori osutatavate teenuste lõppkasutajate geograafilist jaotust, kelle suhtes niisugune edastamiskohustus on kehtestatud, asjaolu, et ta taasedastab kõnealust kanalit krüpteerimata kujul, ning asjaolu, et see kanal on interneti ja maapealse televisioonivõrgu kaudu tasuta kättesaadav, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
14

Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul tuleneb Bulgaaria õigusnormidest, et kui vahi all peetav isik antakse kohtu alla, tuleb sellel kohtul kõigepealt kontrollida, kas see vahi all pidamine on põhjendatud. Kui nimetatud kohus leiab, et vahi all pidamine on seaduslik, jätkub vahi all pidamine ilma ajalise piiranguta ning edaspidi seda küsimust enam omal algatusel uuesti läbi ei vaadata. Vahi all peetava isiku võib vabastada ainult siis, kui ta esitab vastava taotluse ja tõendab, et esinevad uued asjaolud, mis õigustavad tema vabastamist.
39

Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimusele vastata, et ELTL artiklit 45 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis – ilma et seda oleks põhjendatud, mida tuleb siiski kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul – sätestavad, et puudega isikutele ette nähtud hüvitistele kohaldatakse maksuvabastust tingimusel, et need hüvitised maksab asjaomase liikmesriigi asutus, ning jätavad seega maksuvabastuse alt välja teise liikmesriigi poolt makstavad samalaadsed hüvitised, isegi kui nende hüvitiste saaja elab asjaomases liikmesriigis.
44

Eelotsusetaotlusest nähtub, et loa andmise menetluses kontrollib kohus konkreetse vahistamismääruse tegemiseks vajalike tingimuste järgimist ning hindab, kas juhtumi konkreetseid asjaolusid arvestades on vahistamismääruse tegemine proportsionaalne. Selle kohta täpsustas Austria valitsus oma kirjalikes seisukohtades ning Euroopa Kohtu istungil, et esiteks peavad võimalikud täidesaatva võimu juhised olema kirjalikud ja need tuleb lisada kriminaaltoimikusse, mis edastatakse tervikuna kohtunikule, kelle pädevuses on loa andmine. Teiseks puudutab selle kohtuniku tehtav proportsionaalsuse kontroll riiklikule vahistamismäärusele loa andmisel vaid vahistamismäärusest tingitud vabadusekaotuse mõju ning Euroopa vahistamismäärusele loa andmisel asjaomase isiku õiguste riivet, mis on ulatuslikum kui juba analüüsitud vabadusõiguse riive. Nimelt peab kohus, kelle pädevuses on Euroopa vahistamismäärusele loa andmine, võtma eeskätt arvesse üleandmismenetluse ja muus liikmesriigis kui Austria Vabariigis elava asjaomase isiku üleandmise mõju isiku sotsiaalsetele ja perekondlikele suhetele.
3.

Jätta põhiapellatsioonkaebusega seotud FVE Holýšov I s. r. o., FVE Stříbro s. r. o., FVE Úsilné s. r. o., FVE Mozolov s. r. o., FVE Osečná s. r. o., Solarpark Rybníček s. r. o., FVE Kněžmost s. r. o., Hutira FVE – Omice a.s., Exit 90 SPV s. r. o., Onyx Energy s. r. o., Onyx Energy projekt II s. r. o.,Photon SPV 1 s. r. o.,Photon SPV 3 s. r. o., Photon SPV 4 s. r. o., Photon SPV 6 s. r. o., Photon SPV 8 s. r. o., Photon SPV 10 s. r. o., Photon SPV 11 s. r. o., Antaris GmbH, Michael Göde, NGL Business Europe Ltd, NIG NV, GIHG Ltd, Radiance Energy Holding Sàrli, ICW Europe Investments Ltd, Photovoltaik Knopf Betriebs-GmbH, Voltaic Network GmbH ja WA Investments-Europa Nova Ltd kohtukulud nende endi kanda.
Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 15. aprilli 2021. aasta otsus –

Finanzamt für Körperschaften Berlin

(kohtuasi C‑868/19)

Eelotsusetaotlus – Käibemaks – Direktiiv 2006/112/EÜ – Artikkel 9 – Maksukohustuslased – Artikkel 11 – Liikmesriikide õigus käsitada ühe maksukohustuslasena üksteisest juriidilises mõttes sõltumatuid isikuid, kelle vahel on tihedad rahalised, majanduslikud ja organisatoorsed sidemed („käibemaksugrupp“) – Mõiste „tihe rahaline seotus“ – Liikmesriigi õigusnorm, mille kohaselt ei saa käibemaksugruppi kuuluda isikuühingud, mille osanikud ei ole lisaks ühendavale ettevõtjale ainult isikud, kes on rahaliselt seotud ühendava ettevõtja ettevõttega – Õiguskindlus – Maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ärahoidmise meetmed – Proportsionaalsus – Käibemaksu neutraalsus

1. Maksualaste õigusaktide ühtlustamine – Ühine käibemaksusüsteem – Maksukohustuslased – Mõiste – Direktiivi 2006/112 artikli 11 esimene lõik – Vahetu õigusmõju – Puudumine (Nõukogu direktiiv 2006/112, artikli 11 esimene lõik) (vt punkt 43)

2. Maksualaste õigusaktide ühtlustamine – Ühine käibemaksusüsteem – Maksukohustuslased – Mõiste – Liikmesriikide valikuvõimalus käsitada otseselt seotud isikuid ühe maksukohustuslasena – Riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt võib isikuühing moodustada ühendava ettevõtja ettevõttega ühe maksukohustuslasena käsitatava isikute grupi vaid siis, kui selle ühingu osanikud on nimetatud ettevõttega rahaliselt seotud – Lubamatus õiguskindluse, proportsionaalsuse ja maksustamise neutraalsuse põhimõtte seisukohast (Nõukogu direktiiv 2006/112, artikkel 11) (vt punktid 45–55, 57, 58, 61, 63–65 ja 68 ning resolutsioon)

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklit 11 tuleb koosmõjus õiguskindluse, proportsionaalsuse ja maksustamise neutraalsuse põhimõttega tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt saab isikuühing moodustada ühendava ettevõtja ettevõttega ühe maksukohustuslasena käsitatava käibemaksugrupi vaid siis, kui isikuühingu osanikud on lisaks ühendavale ettevõtjale üksnes selle ettevõttega rahaliselt seotud isikud.
1.

Kuna Ungari kohaldab pärast 31. detsembrini 2017 kestnud üleminekuperioodi lõppu tubakatoodetele üldist aktsiisi, mis on madalam kui 60% tarbimisse lubatud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast, kehtestades aktsiisi, mis on 1000 sigareti kohta madalam kui 115 eurot, siis on Ungari rikkunud nõukogu 21. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/64/EL tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta artikli 10 lõigetest 2 ja 3 tulenevaid kohustusi.