4

Selle seaduse § 31 näeb ette: „(1) Samasse kontserni kuuluvaid äriühinguid, ühendusi ja muid üksusi […] maksustatakse ühiselt (riigisisene ühismaksustamine). „Samasse kontserni kuuluvate äriühingute, ühenduste ja muude üksustena“ mõistetakse äriühinguid, ühendusi ja muid üksuseid, mis kuuluvad majandusaasta mis tahes hetkel ühte ja samasse kontserni (vt § 31C). § 31C lõigete 2–7 kohaldamisel on kinnisasjad võrdsustatud püsivate tegevuskohtadega. „Juhtiv emaettevõtja“ tähendab äriühingut, mis on emaettevõtja olemata samal ajal tütarettevõtja (vt § 31C). (2) Ühismaksustatavad äriühingute puhul määratakse kindlaks ühine tulu, mis koosneb iga ühismaksustatava äriühingu maksustatavate tulude summast, mis on arvutatud vastavalt maksualastes õigusaktides sätestatud üldreeglitele, arvestades ühismaksustatavate äriühingute suhtes kohaldatavaid erandeid. Püsiva tegevuskoha kahjumi võib teiste äriühingute tuluga tasaarvestada üksnes siis, kui seda kahjumit ei saa välisriigis, Fääri saartel või Gröönimaal, kus asjaomane äriühing asub, sealsete eeskirjade kohaselt asjaomase äriühingu tulu arvutamisel arvesse võtta või kui § 31A kohaselt on valitud rahvusvaheline ühismaksustamine. Ühistulu arvutatakse pärast seda, kui on tasaarvestatud iga asjaomase äriühingu varasemate perioodide kahjum, mille sai järgmistesse perioodidesse üle kanda. Kui ühistulu on suurem kui null, jaotatakse see kasumis olevate äriühingute vahel proportsionaalselt. Kui majandusaasta ühistulu on väiksem kui null, jaotatakse kahjum kahjumis olevate äriühingute vahel proportsionaalselt ja kantakse asjaomases äriühingus üle järgmisesse majandusaastasse tasaarvestamiseks. Äriühingu ühismaksustamise varasemate perioodidega seotud kahjumit tohib tasaarvestada üksnes sama äriühingu kasumiga. Kahjumi ülekandmisel järgmisesse perioodi tasaarvestatakse kõigepealt varasem kahjum. Äriühingu varasemate majandusaastatega seotud kahjumit saab teise äriühingu kasumiga tasaarvestada üksnes juhul, kui kahjum tekkis majandusaastal, mil asjaomaseid äriühinguid ühismaksustati ning seejärel ei ole ühismaksustamine katkenud. […] (4) Riigisisesel ühismaksustamisel määratakse ühismaksustamises osalev juhtiv emaettevõtja ühismaksustamise mõttes juhtühinguks. Kui juhtiv emaettevõtja ei ole Taani maksukohustuslane, kuid seda on mitu maksustatavat sõsarettevõtjat, määratakse üks nendest ühismaksustamise mõttes valdusühinguks. […] Valdusühing vastutab ühise tulumaksu maksmise eest. […] (5) Kõik ühismaksustamises osalevad äriühingud arvutavad maksustatava tulu sama perioodi kohta mis valdusühing, olenemata sellest, milline on äriühinguõigusnormide kohaselt nende majandusaasta (vt § 10 lõige 5). […] (7) Maksustatava tulu arvutamisel võib ühismaksustatav äriühing otsustada, et ta jätab kahjumi, sealhulgas varasematest majandusaastatest üle kantud kahjumi arvesse võtmata. Taanis asuva ühismaksustatava püsiva tegevuskoha või tütarettevõtja maksustatavale tulule vastava kahjumi võib jätta arvesse võtmata, kui selle püsiva tegevuskoha või tütarettevõtja tulu hõlmatakse kasumiaruandesse väljaspool Taanit. Üks tingimus selleks on, et asjaomase riigi maksude alandamine Taani maksustamise suhtes vastab riigi tulumaksuarvestuse seaduse §-s 33 ette nähtud maksude alandamise meetodile. Arvesse võtmata jäetud summa kantakse selle asemel üle järgmistesse majandusaastatesse vastavalt riigi tulumaksuarvestuse seaduse §-s 15 ettenähtule. Kui arvesse võtmata jäetav summa on väiksem kui kogukahjum, jaotatakse see summa asjaomaste kahjumis olnud allikate vahel proportsionaalselt.“