Keywords

Summary



Keywords

1. Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Komisjoni otsus riigiabi kohta – Kohtulik kontroll

(EÜ artiklid 87 ja 253)

2. Ühenduse õigus – Tõlgendamine – Institutsioonide aktid – Põhjendused – Arvessevõtmine

3. Riigiabi – Mõiste – Liikmesriigi loobumine maksutulust – Maksutulust loobumine, mis toob kaasa riigi ressursside kaudse ülekandmise muule ettevõtjale kui maksuvabastuse saanud ettevõtja – Hõlmamine

(EÜ artikli 87 lõige 1)

4. Komisjon – Kollegiaalsuspõhimõte – Ulatus – Otsuste põhjendav osa – Muutmine pärast vastuvõtmist – Õigusvastasus – Tagajärg – Võimaluse puudumine parandada ebapiisavat põhistust Esimese Astme Kohtus esitatud selgitustega

(EÜ artikkel 253)

Summary

1. Põhjendamiskohustus on oluline vorminõue, mida tuleb eristada põhjenduste sisulise õigsuse küsimusest, mis on vaidlusaluse akti sisulise seaduslikkuse küsimus. EÜ artikliga 253 nõutavad põhjendused peavad olema kohandatud asjaomase akti laadile ning nendest peavad selgelt ja ühemõtteliselt nähtuma akti vastuvõtnud institutsiooni kaalutlused, nii et isikutele, keda akt puudutab, oleks teada akti põhjendused ja pädev kohus saaks teostada kontrolli. Põhjendamisnõude hindamisel tuleb lähtuda konkreetsetest asjaoludest, eelkõige akti sisust, esitatud põhjenduste laadist ning huvist saada selgitusi, mis võib olla akti adressaatidel ja muudel isikutel, keda kõnealune akt otseselt ja isiklikult puudutab. Ei nõuta, et põhjendustes oleksid esitatud kõik faktilised ja õiguslikud asjaolud, sest seda, kas akti põhjendused vastavad EÜ artikli 253 nõuetele, tuleb hinnata mitte üksnes akti sõnastuse põhjal, vaid ka selle konteksti põhjal ja kõigi asjaomast valdkonda reguleerivate õigusnormide põhjal.

Et vastata küsimusele, kas otsus on asutamislepinguga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabi määratlemise osas piisavalt põhistatud, tuleb seega kontrollida, kas see otsus võimaldab huvitatud isikutel teada saada, millist riiklikku meedet või milliseid riiklikke meetmeid peab komisjon riigiabiks, ja Esimese Astme Kohtul kontrollida nende meetmete hindamist. Seevastu ei ole põhjenduste analüüsimisel vaja vastata küsimusele, kas nende meetmete kvalifitseerimine riigiabiks on õigustatud.

(vt punktid 67–69)

2. Akti resolutiivosa on selle põhjendustest lahutamatu ja vajaduse korral tuleb seda tõlgendada selle vastuvõtmisele viinud põhjendustest lähtudes.

(vt punkt 74)

3. Selleks, et tuvastada riigi sekkumist ettevõtja kasuks riigi ressursside kaudu, ei ole vaja, et nimetatud ettevõtja oleks otsene abisaaja. Liikmesriigi loobumine maksutulust võib kaasa tuua riigi ressursside kaudse ülekandmise, mida võib pidada riigiabiks, mis on antud muudele ettevõtjatele kui need, kellele on otseselt antud maksusoodustus.

(vt punkt 95)

4. Otsuse – mis EÜ artikli 253 kohaselt peab olema põhistatud – resolutiivosa ja põhjendused moodustavad lahutamatu terviku, nii et komisjoni liikmete kolleegium võtab need vastavalt kollegiaalsuspõhimõttele vastu üheaegselt ning igasugune põhjenduste muutmine peale puhtortograafiliste ja -grammatiliste paranduste on tema ainupädevuses. Järelikult ei saa Esimese Astme Kohtus esitatud komisjoni esindajate argumentidega korvata vaidlustatud otsuse ebapiisavat põhjendamist.

(vt punktid 124, 126)