ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Üldkohtu (viies koda) 16. mai 2013. aasta määrus – BytyOKD vs. komisjon

(kohtuasi T-559/11)

„Tühistamishagi — Riigiabi — Tšehhi Vabariigi poolt erastamise käigus oma vähemusosaluse müümine äriühingust OKD — Otsus, milles tuvastatakse, et tegemist ei ole riigiabiga — Kutseühendus — Isikliku puutumuse puudumine — Asjassepuutuva isiku mõiste — Vastuvõetamatus”

1. Kohtumenetlus — Üldkohtu kohustus avada enne vastuvõetamatuse vastuväite kohta otsuse tegemist suuline menetlus — Puudumine (Üldkohtu kodukord, artikli 114 lõiked 1, 3 ja 4) (vt punkt 17)

2. Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid — Komisjoni otsus, millega siseriiklikku meedet ei tunnistatud riigiabiks ametlikku kontrollimenetlust algatamata — Asjassepuutuv isik ELTL artikli 108 lõike 2 tähenduses — Üürnike ühendus — Tingimused — Niisuguse ühenduse hagi, mis koosneb teatud kategooria isikutest, kes ise ei ole isiklikult puudutatud — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 108 lõige 2 ja ELTL artikli 263 neljas lõik; nõukogu määrus nr 659/1999) (vt punktid 20–31, 38, 45 ja 46)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 13. juuli 2011. aasta otsus K(2011) 4927, mis puudutab Tšehhi riigile kuuluva vähemusosaluse müüki OKD, a.s. aktsiakapitalist Karbon Invest, a.s.-le ning milles tuvastatakse, et müügi puhul ei ole tegemist riigiabiga (riigiabi nr SA.25076 (2011/NN)) (ELT C 225, lk 1).

Resolutsioon

1. Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

2. Mõista kohtukulud välja Sdružení nájemníků BytyOKD.cz-lt.
Üldkohtu (kuues koda) 9. juuli 2012. aasta määrus – Pigui vs. komisjon

(kohtuasi T-382/11)

„Tegevusetushagi — Seisukoha määratlemine — Ettekirjutuse taotlus — Ilmselge vastuvõetamatus”

1. Tegevusetushagi — Puuduse kõrvaldamine enne hagi esitamist — Vastuvõetamatus — Seisukoht, millega ei rahuldata hageja taotlust — Mõju puudumine (ELTL artikkel 265) (vt punkt 17)

2. Haridus, kutseõpe, noorsugu ja sport — Tegevusprogramm elukestva õppe alal — Jean Monnet’ alaprogramm — Tegevustoetused määratud asutustele — Komisjoni kohustus teostada järelevalvet liidu finantshuvide kaitse üle — Ulatus — Piirid (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1720/2006, artikkel 4, artikli 6 lõiked 1 ja 3, artikli 15 lõige 1 ning lisa punkti 14 kuues ja seitsmes lõik) (vt punktid 21–24)

3. Tegevusetushagi — Liidu kohtu pädevus — Kohtu ettekirjutus asutusele — Vastuvõetamatus (ELTL artikkel 265) (vt punkt 29)

Ese

Tegevusetushagi, millega palutakse tuvastada, et Euroopa Komisjon on õigusvastaselt hoidunud määratlemast oma seisukohta hageja taotluse suhtes, millega sooviti esmalt ühelt poolt algatada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsuse nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (ELT L 327, lk 45), alusel juurdlus online magistriõppe suhtes, mida korraldab Euroopa Online Akadeemia (EOA), mille asutas Euroopa Rahvusvaheline Koolituskeskus (CIFE) koostöös Jean-Monnet’ õppetooliga Kölni Ülikoolis (Saksamaa), ja teiselt poolt võtta kõik eespool viidatud otsuse artiklis 6 sätestatud meetmed, et hoida ära sooritatud rikkumiste kordumine; seejärel taastada nende rikkumiste läbi kannatanud isikute või igal juhul hageja esialgne olukord; ja viimaseks lõpetada nimetatud magistriõppe rahastamine juhul, kui ei järgita inimõiguste aluspõhimõtteid, millele viidatakse nimetatud otsuse artikli 1 lõike 3 punktis i, ning Euroopa Liidu õiguse asjakohaseid põhimõtteid.

Resolutsioon

1. Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
Üldkohtu (kuues koda) 27. novembri 2012. aasta määrus – H-Holding vs.parlament

(kohtuasi T-672/11)

„Tegevusetushagi — Kahju hüvitamise nõue — Hagi, mis on osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ning osaliselt ilmselgelt ilma igasuguse õigusliku aluseta”

1. Tegevusetushagi — Institutsiooni märgukiri — Puudumine — Vastuvõetamatus (ELTL artikkel 265) (vt punktid 12–14)

2. Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi — Komisjoni ja liikmesriikide õigus esitada hagi (ELTL artiklid 258 ja 259) (vt punkt 15)

3. Tegevusetushagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Vastuvõetavuse tingimused (ELTL artikli 265 kolmas lõik) (vt punktid 16–18)

4. Lepinguväline vastutus — Tingimused — Õigusvastasus — Puudumine — Vastuvõetamatus (vt punkt 19)

Ese

Nõue tuvastada, et parlament on Tšehhi Vabariigi suhtes õigusvastaselt jätnud algatamata liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse ja OLAF-ilt jätnud hageja 24. augusti 2011. aasta kaebuse alusel taotlemata algatada Tšehhi poliitilist erakonda puudutav uurimine, ning nõue hüvitada kahju, mis on tekkinud parlamendi väidetava tegevusetuse tõttu.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.

2. Mõista kohtukulud välja H-Holding AG-lt.

Üldkohtu (kuues koda) 27. novembri 2012. aasta määrus – H-Holding vs.parlament

(kohtuasi T-672/11)

„Tegevusetushagi — Kahju hüvitamise nõue — Hagi, mis on osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ning osaliselt ilmselgelt ilma igasuguse õigusliku aluseta”

1. Tegevusetushagi — Institutsiooni märgukiri — Puudumine — Vastuvõetamatus (ELTL artikkel 265) (vt punktid 12–14)

2. Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi — Komisjoni ja liikmesriikide õigus esitada hagi (ELTL artiklid 258 ja 259) (vt punkt 15)

3. Tegevusetushagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Vastuvõetavuse tingimused (ELTL artikli 265 kolmas lõik) (vt punktid 16–18)

4. Lepinguväline vastutus — Tingimused — Õigusvastasus — Puudumine — Vastuvõetamatus (vt punkt 19)

Ese

Nõue tuvastada, et parlament on Tšehhi Vabariigi suhtes õigusvastaselt jätnud algatamata liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse ja OLAF-ilt jätnud hageja 24. augusti 2011. aasta kaebuse alusel taotlemata algatada Tšehhi poliitilist erakonda puudutav uurimine, ning nõue hüvitada kahju, mis on tekkinud parlamendi väidetava tegevusetuse tõttu.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Üldkohtu (kaheksas koda) 9. septembri 2013. aasta määrus – Banco Bilbao Vizcaya Argentaria vs . komisjon

(kohtuasi T‑429/11)

„Tühistamishagi — Riigiabi — Abikava, mis võimaldas firmaväärtuse amortiseerimist välismaises äriühingus osaluse omandamisel — Otsus, millega abikava tunnistatakse ühisturuga kokkusobimatuks ning ei kohustata abi tagasi nõudma — Rakendusmeetmeid sisaldav akt — Isikliku puutumuse puudumine — Abikava raames tegelikult abi saanud isiku staatuse puudumine — Tagastamiskohustuse puudumine — Vastuvõetamatus”

1. Kohtumenetlus — Üldkohtu kohustus avada enne vastuvõetamatuse vastuväite üle otsustamist suuline menetlus — Puudumine (Üldkohtu kodukord, artikli 114 lõiked 1 ja 3) (vt punkt 20)

2. Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid — Komisjoni otsus, millega keelatakse sektoriaalne abikava — Isiklik puutumus — Kriteeriumid — Menetlusosalise staatus haldusmenetluses — Selgelt määratletud läbirääkija staatuse puudumine — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punktid 24, 26 ja 27)

3. Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid — Komisjoni otsus, millega keelatakse sektoriaalne abikava — Sellise ettevõtja esitatud hagi, kes ei olnud otsuse tegemise ajal otseselt sellest kavast abisaaja — Vastuvõetamatus — Sellise ettevõtja esitatud hagi, kes sai nimetatud kava alusel üksikabi, kuid kellele ei pandud kohustust abi tagastada — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punktid 24, 29–37, 40–46)

4. Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Isikliku puutumuse ja hagi esitamise põhjendatud huvi eristamine (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punkt 43)

5. Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Mõiste „üldkohaldatav akt” ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses — Kõik üldkohaldatavad aktid välja arvatud seadusandlikud aktid — Komisjoni otsus, millega keelatakse sektoriaalne abikava — Rakendusmeetmeid sisaldav akt lepingu eelnimetatud sätte tähenduses — Väljajätmine (ELTL artikli 263 neljas lõik ja ELTL artikli 288 neljas lõik) (vt punktid 50–52, 54)

6. Euroopa Liidu õigus — Põhimõtted — Kaitseõigused — Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele — Üldkohtu poolt vastuvõetamatuks tunnistatud tühistamishagi, mis on esitatud riigiabi kohta tehtud otsuse peale — Võimalus taotleda siseriiklikult kohtult eelotsusetaotluse esitamist (ELTL artiklid 263 ja 267) (vt punkt 53)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta otsus 2011/282/EL firmaväärtuse amortiseerimise kohta välismaises äriühingus osaluse omandamisel C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07), mida Hispaania rakendas (ELT L 135, lk 1).

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Üldkohtu (kaheksas koda) 9. septembri 2013. aasta määrus – Telefónica vs . komisjon

(kohtuasi T‑430/11)

„Tühistamishagi — Riigiabi — Abikava, mis võimaldas firmaväärtuse amortiseerimist välismaises äriühingus osaluse omandamisel — Otsus, millega abikava tunnistatakse ühisturuga kokkusobimatuks ning ei kohustata abi tagasi nõudma — Rakendusmeetmeid sisaldav akt — Isikliku puutumuse puudumine — Abikava raames tegelikult abi saanud isiku staatuse puudumine — Tagastamiskohustuse puudumine — Vastuvõetamatus”

1. Menetlus — Üldkohtu kohustus avada enne vastuvõetamatuse vastuväite üle otsustamist suuline menetlus — Puudumine (Üldkohtu kodukord, artikli 114 lõiked 1 ja 3) (vt punkt 20)

2. Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid — Komisjoni otsus, millega keelatakse sektoriaalne abikava — Isiklik puutumus — Kriteeriumid — Menetlusosalise staatus haldusmenetluses — Selgelt määratletud läbirääkija staatuse puudumine — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punktid 24, 26 ja 27)

3. Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid — Komisjoni otsus, millega keelatakse sektoriaalne abikava — Sellise ettevõtja esitatud hagi, kes ei olnud otsuse tegemise ajal otseselt sellest kavast abisaaja — Vastuvõetamatus — Sellise ettevõtja esitatud hagi, kes sai nimetatud kava alusel üksikabi, kuid kellele ei pandud kohustust abi tagastada — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punktid 24, 29–36, 40–46)

4. Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Isikliku puutumuse ja hagi esitamise põhjendatud huvi eristamine (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punkt 43)

5. Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Mõiste „üldkohaldatav akt” ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses — Kõik üldkohaldatavad aktid välja arvatud seadusandlikud aktid — Komisjoni otsus, millega keelatakse sektoriaalne abikava — Rakendusmeetmeid sisaldav akt lepingu eelnimetatud sätte tähenduses — Väljajätmine (ELTL artikli 263 neljas lõik ja ELTL artikli 288 neljas lõik) (vt punktid 50–52, 54)

6. Euroopa Liidu õigus — Põhimõtted — Kaitseõigused — Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele — Üldkohtu poolt vastuvõetamatuks tunnistatud tühistamishagi, mis on esitatud riigiabi kohta tehtud otsuse peale — Võimalus taotleda siseriiklikult kohtult eelotsusetaotluse esitamist (ELTL artiklid 263 ja 267) (vt punkt 53)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta otsus 2011/282/EL firmaväärtuse amortiseerimise kohta välismaises äriühingus osaluse omandamisel C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07), mida Hispaania rakendas (ELT L 135, lk 1).

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Üldkohtu (seitsmes koda) 19. juuni 2012. aasta määrus – Ungari vs. komisjon

(kohtuasi T-37/11)

Tühistamishagi – Ajutine vahend, et aidata rahastada toiminguid uuel liidu välispiiril, et rakendada Schengeni acquis’ ja välispiirikontrolli (Schengeni toetus) – Ungarile ajavahemikuks 2004–2006 antud toetus – Makstud summast ühe osa tagasinõudmine – Vaidlustatava akt – Vastuvõetamatus

1. Menetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Vaidluse eseme tuvastamine – Hagis esinev viide vaidlustatud aktile eelnevale aktile – Viide, mis ei välista võimalust vaidluse ese tuvastada (Üldkohtu kodukord, artikli 44 lõige 1) (vt punktid 25–27)

2. Tühistamishagi – Vaidlustatavad aktid – Aktid, mille eesmärk on tekitada siduvaid õiguslikke tagajärgi – Mõiste – Ajutine vahend, et aidata rahastada toiminguid uuel liidu välispiiril, et rakendada Schengeni acquis’ ja välispiirikontrolli (Schengeni toetus) – Komisjoni võlateade, millega nõutakse tagasi alusetult kulutatud summad ning mille komisjon saatis peale lõpparuande koostamist, mis käsitles Schengeni toetuse raamatupidamisarvestust Ungarile ajavahemikus 2004-2006 makstud abi kohta – Kuna võlateade on üksnes varasema otsuse täitmisele pööramise akt, siis ei tekkinud tagasimaksmise kohustus võlateate saatmise hetkest, vaid hetkest, mil lõpparuanne kinnitati – Vaidlustatav akt – Puudumine – Vastuvõetamatus (2003. aasta liitumisleping, artikkel 35) (vt punktid 33 ja 34, 40–42, 60)

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 28. oktoobri 2010. aasta võlateade nr 3241011280, mille ta saatis Ungarile peale lõpparuannet, mis käsitles Schengeni toetuse raamatupidamisarvestust Ungarile ajavahemikus 2004–2006 makstud abi kohta.

Resolutsioon

1. Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
38

Seega ei piisa üksnes sellest, kui liidu kohtus viidata menetluslikule tagatisele, et hagi oleks vastuvõetav osas, milles see põhineb materiaalõigusnormide rikkumist käsitlevatel väidetel (vt selle kohta eespool punktis 22 viidatud kohtumäärus WWF-UK vs. nõukogu, punkt 47, vt analoogia alusel Üldkohtu 11. jaanuari 2012. aasta määrus kohtuasjas T-58/10: Phoenix-Reisen ja DRV vs. komisjon, kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 33). Tegelikult ei puuduta Euroferi poolt vaidlustatud otsuse tühistamisnõude põhjenduseks esitatud väited konsulteerimiskohustuse väidetavat rikkumist. Ta väited puudutavad hoopis seda, et rikutud on direktiivi 2003/87 artiklit 10a sellega, et komisjon ei määranud kuummetallile tootepõhist võrdlusalust nõuetekohaselt, ning et vaidlustatud otsuses on rikutud põhjendamiskohustust ja proportsionaalsuse põhimõtet. Pealegi ei ole Eurofer vaidlustanud seda, et komisjon täitis oma konsulteerimiskohustust. Ta märkis nimelt, et ta andis oma liikmete huve esindava sidusrühmana konsultatsioonimenetlusest osa võttes selles menetluses edasi nende seisukohad ja arvamused.
Kui hageja argumenti, mille kohaselt käesoleva hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata jätmisega jäetaks ta ilma tõhusast kohtulikust kaitsest, tuleb vaatamata sellele, et see sisaldub põhjendatud huvi käsitlevate argumentide hulgas, tõlgendada nii, et see on esitatud ka tema isikliku puutumuse tõendamiseks, siis on alust meenutada, et liit on õigusel rajanev liit, milles kontrollitakse selle institutsioonide aktide kooskõla asutamislepingu ja õiguse üldpõhimõtetega, mille hulka kuuluvad põhiõigused. Seega peab eraõiguslikele isikutele olema tagatud neile liidu õiguskorrast tulenevate õiguste tõhus kohtulik kaitse. Käesolevas kohtuasjas ei ole hagejat siiski tõhusast kohtulikust kaitsest sugugi ilma jäetud. Nimelt, isegi kui käesolev hagi tunnistatakse vastuvõetamatuks, ei ole kuidagi takistatud see, et ta võib teha siseriiklikule kohtule – seoses tema viidatud vaidlustega siseriiklikus kohtus, kus esitatakse väited, mis võivad kahtluse alla seada tema suhtes kehtinud vaidlustatud otsuse alusel tagasinõudmise kohustuse puudumise – ettepaneku esitada ELTL artikli 267 alusel eelotsusetaotlus, et vaidlustada vaidlustatud otsuse kehtivus osas, milles on tuvastatud, et vaidlusalune abikava on ühisturuga kokkusobimatu (vt selle kohta Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-443/08 ja T-455/08: Freistaat Sachsen jt vs. komisjon, EKL 2011, lk II-1311, punkt 55 ja seal viidatud kohtupraktika). Vastupidi hageja väidetele ei sea Üldkohtule vaidlustatud otsuse artikli 1 lõike 1 peale esitatud teiste hagide olemasolu niisugust kohtulikku kaitset kahtluse alla. Üldkohus nimelt kas tühistab kõnealuse sätte ja see tühistamine on siseriikliku kohtu jaoks siduv, või jätab Üldkohus hagid rahuldamata ja siseriiklikule kohtule jääb kohustus esitada Euroopa Kohtule eelotsuse küsimus, kui ta kahtleb kõnealuse sätte õiguspärasuses (vt selle kohta Euroopa Kohtu 22. oktoobri 1987. aasta otsus kohtuasjas 314/85: Foto-Frost, EKL 1987, lk 4199, 4225, punkt 15).
43

Kõigepealt tuleb nimelt märkida, et komisjon osutas küll 3. veebruari 2011. aasta kirjas sõnaselgelt, et ta kavatseb kordustaotluse kohta lõpliku vastuse saata nii kiiresti kui võimalik, misjärel ta osutas 28. veebruari 2011. aasta kirjas, et ta teeb kõik endast oleneva, et see vastus saadaks enne 2011. aasta märtsikuu lõppu ning lõpuks osutas ta 14. aprilli 2011. aasta kirjas, et ta loodab sellise vastuse saata veidi pärast 22. aprilli 2011. Arvestades komisjoni kirjalikult võetud sõnaselgete kohustustega väljendas viimane hagejatele oma tahet anda kordustaotluse suhtes lõplik vastus lühikese aja jooksul 2011. aasta esimeses poolaastas.
Nõue tühistada komisjoni 19. oktoobri 2011. aasta kiri, millega teatatakse, et on väljastatud võlateade summale 97 106,72 eurot nende rahasummade sissenõudmiseks, mida vastavalt teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse kuuenda raamprogrammi, mille eesmärk on toetada Euroopa teadusruumi loomist ja innovatsiooni (2002–2006), raames sõlmitud lepingu nr 034984 (Mosaica) osas läbiviidud finantsauditi järelduste põhjal seoses nimetatud lepinguga kohandati.
69

Nimetatud kohtuotsuse punktides 3 ja 50 põhjendas Üldkohus oma otsust sellega, et EAR on ühenduse asutus, keda on nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta (EÜT L 306, lk 7; ELT eriväljaanne 11/34, lk 308) sõnaselgelt nimetatud juriidiliseks isikuks ja kes on pädev pärast komisjonilt vastava ülesande saamist ühenduse abi programme ise ellu viima, sealhulgas Serbias ja Montenegros.
47

Selles osas ei oma tähtsust, nagu on märkinud ka hageja, et Hispaania Kuningriigil puudub vaidlustatud otsuse rakendamisel igasugune kaalutlusõigus. Kaalutlusõiguse puudumine on üks tingimus, mida tuleb hinnata, et otsustada, kas hagejale otsese mõju tingimus on täidetud (vt Üldkohtu 26. septembri 2000. aasta otsus kohtuasjas T-80/97: Starway vs. nõukogu, EKL 2000, lk II-3099, punkt 61 ja selles viidatud kohtupraktika). Siiski on ELTL artikli 263 neljandas lõigus sätestatud nõue, et olemas peab olema akt, mis ei sisalda rakendusmeetmeid, erinev tingimusest, mis puudutab otsest puutumust (vt Üldkohtu 4. juuni 2012. aasta määrus kohtuasjas T‑381/11: Eurofer vs. komisjon, punkt 59, ja 5. veebruari 2013. aasta määrus kohtuasjas T‑551/11: BSI vs. nõukogu, punkt 56).
20

Hageja väidab, et hagi on vastuvõetav. Esiteks märgib ta, et kuna vaidlustatud määruses ei ole selle kohta selget täpsustust, siis hõlmab asjaomasele KGT‑le antud kaitse mõlemat päritolunimetuse osa, seal hulgas sõna „Edam”. Seega kahjustatakse hageja liikmete äritegevust. Teiseks kaasneb vaidlustatud määrusega oht, et teatavaid pakendeid, millel on sõna „Edam”, mida kasutatakse koos niisuguse kujundusega, mis viitab Madalmaadele, peetakse määrusega 510/2006 vastuolus olevaks. Kolmandaks toob hageja välja asjaolu, et piimakarjakasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtjad ei saa müüa enam Saksamaal toodetud piima „Edam Holland” valmistamiseks. See asjaolu takistab hageja liikmete majandustegevust. Neljandaks väidab hageja, et tal on olemas isiklik huvi seetõttu, et komisjon lükkas käesolevas asjas tema vastuväite tagasi. Viiendaks väidab hageja menetlust korraldavate meetmete raames esitatud vastusega seoses, et tal on olemas põhjendatud huvi, kuna vaidlustatud määruse tõttu on oht, et hageja liikmetele võidakse sõna „Edam” kasutamise tõttu esitada kaebus ja et tootjatel, kellel on õigus kõnealuse KGT‑ga seoses kvaliteedimärki kasutada, on hageja liikmete ees konkurentsieelis.
20

Hageja väidab, et hagi on vastuvõetav. Esiteks märgib ta, et kuna vaidlustatud määruses ei ole selle kohta selget täpsustust, siis hõlmab asjaomasele KGT‑le antud kaitse mõlemat päritolunimetuse osa, seal hulgas sõna „Gouda”. Seega kahjustatakse hageja liikmete äritegevust. Teiseks kaasneb vaidlustatud määrusega oht, et teatavaid pakendeid, millel on sõna „Gouda”, mida kasutatakse koos niisuguse kujundusega, mis viitab Madalmaadele, peetakse määrusega 510/2006 vastuolus olevaks. Kolmandaks toob hageja välja asjaolu, et piimakarjakasvatusega tegelevad põllumajandusettevõtjad ei saa müüa enam Saksamaal toodetud piima „Gouda Holland” valmistamiseks. See asjaolu takistab hageja liikmete majandustegevust. Neljandaks väidab hageja, et tal on olemas isiklik huvi seetõttu, et komisjon lükkas käesolevas asjas tema vastuväite tagasi. Viiendaks väidab hageja menetlust korraldavate meetmete raames esitatud vastusega seoses, et tal on olemas põhjendatud huvi, kuna vaidlustatud määruse tõttu on oht, et hageja liikmetele võidakse sõna „Gouda” kasutamise tõttu esitada kaebus ja et tootjatel, kellel on õigus kõnealuse KGT‑ga seoses kvaliteedimärki kasutada, on hageja liikmete ees konkurentsieelis.
10

Selles osas väidab EFTA järelevalveamet esiteks, et käesolevas kohtuvaidluses on küsimuse all eeskätt see, kuidas tõlgendada nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1/2003 [EÜ] artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (EÜT 2003, L 1, lk 1; ELT eriväljaanne 08/02, lk 205), 7. detsembril 2000 Nice’is välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (EÜT 2000, C 364, lk 1) ja Roomas 4. novembril 1950 alla kirjutatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „EIÕK”). Teiseks märgib ta, et konkurentsivastase tegevuse kontroll kuulub ühte EMP lepingu reguleerimisaladest, kuna EMP lepingu artiklite 53 ja 54 sõnastus vastab sisuliselt ELTL artiklite 101 ja 102 sõnastusele ning kuna EMP lepingu artikliga 55 tehakse EFTA järelevalveametile ülesandeks teostada järelevalvet konkurentsivastase käitumise üle, mis on identne komisjoni poolt teostatava kontrolliga liidus. Samuti vastab EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu protokolli nr 4 II peatükk sisuliselt määrusele nr 1/2003. EFTA järelevalveamet lisab, et EFTA kohtu praktikast tulenevalt tuleb EMP lepingu sätteid tõlgendada lähtuvalt põhiõigustest, mille olulisteks tõlgendamise allikateks on EIÕK ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika.
72

Samas ei ole ühtlustamisamet käesoleval juhul suutnud tõendada, et hagejad on rikkunud neid vorminõudeid oma hagiavalduses, mis sisaldab piisavalt andmeid, et kindlaks teha ühtlustamisametile etteheidetava väidetavalt õigusvastase käitumise põhjused, miks hagejad leiavad, et selle käitumise ja neile väidetavalt tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos, ning selle kahju laad ja ulatus. Ilma et oleks vaja seada kahtluse alla kahju hüvitamise nõuete põhjendatus, tuleb märkida, et tegelikult on hagejad pikalt välja toonud kõnealused erinevad andmed oma hagiavalduse punktides 126–155, mis on esitatud eraldi alapealkirja „Kahju” all, nad esitavad põhjendused oma kahju hüvitamise väidete toetuseks toodud õigusvastasust puudutavas väidetes (punktid 126, 133–136 ja 140), selgitavad põhjusliku seose esinemist (punkt 137) ning täpsustavad õigusvastasest käitumisest neile väidetavalt tekitatud kahju laadi ja ulatust (seoses hankelepingu sõlmimise võimaluse kaotamisega punktid 139 ja 141–148 ning punktid 150–155). Seega ei ole käesoleval juhul vastupidi ühtlustamisameti väidetele Üldkohtul vaja tühistamisnõuete toetuseks esitatud erinevate etteheidete hulgast otsida ja tuvastada väidet või väiteid, mida hagejad soovisid kahju hüvitamise nõuete põhjendamiseks esitada, või oletada ja kontrollida põhjusliku seose olemasolu selle käitumise või nende käitumiste ja selle või nende väidete ning väidetava kahju vahel (vt selle kohta Üldkohtu 11. jaanuari 2012. aasta määrus kohtuasjas T‑301/11: Ben Ali vs. nõukogu, punkt 72 jj), mis võiks õigustada nende kahju hüvitamise nõuete tagasilükkamist vastuvõetamatuse tõttu kodukorra artikli 44 lõike 1 punkti c alusel.