Juurdepääsuõiguse erandeid, mis on sätestatud muu hulgas määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, artiklis 4, ei saa juhul, kui juurdepääsutaotluse esemeks olevad dokumendid kuuluvad liidu õiguse teatud konkreetsesse valdkonda ‐ nagu EÜ artikli 81 kohaldamise menetluse valdkond ‐, tõlgendada ilma, et võetaks arvesse nende dokumentidega tutvumist reguleerivaid spetsiifilisi norme, mis on antud juhul sätestatud määrustes nr 1/2003 ja nr 773/2004, mis puudutavad komisjoni poolt EÜ artiklite 81 ja 82 kohaldamiseks läbiviidavaid menetlusi.

Nendes määrustes ei ole sätteid, mis näeksid sõnaselgelt ette neist ühe või teise ülimuslikkuse, mistõttu tuleb tagada, et mõlema määruse kohaldamine oleks vastastikku kooskõlas ning järjepidev. Kuigi ühelt poolt on määruse nr 1049/2001 eesmärk anda üldsusele võimalikult laiaulatuslik juurdepääs institutsioonide dokumentidele, on sellel õigusel teatavad avalikest või erahuvidest lähtuvad piirid. Teiselt poolt piiravad nii määruse nr 1/2003 artikli 27 lõige 2 ja artikkel 28 kui ka määruse nr 773/2004 artiklid 6, 8, 15 ja 16 EÜ artikli 81 kohaldamise menetluse toimiku dokumentide kasutamist. Seega ei ole mitte ainult EÜ artikli 81 kohaldamise menetlusse kaasatud isikute õigus tutvuda komisjoni toimiku dokumentidega piiritu, vaid ka kolmandatel isikutel, välja arvatud kaebuste esitajad, ei ole õigust tutvuda sellises menetluses komisjoni toimiku dokumentidega. Kui juurdepääsuõigus oleks muudel isikutel peale nende, kellel on toimikuga tutvumise õigus määruste nr 1/2003 ja nr 773/2004 alusel, või nende, kellel on üldjuhul see õigus, kuid kes seda ei ole kasutanud või kellele on selle õiguse andmisest keeldutud, muutuks määrustega nr 1/2003 ja nr 773/2004 kehtestatud toimikuga tutvumise kord küsitavaks. Ent kuigi õigus tutvuda toimikuga EÜ artikli 81 kohaldamise menetluse raames ning dokumentidele juurdepääsu õigus määruse nr 1049/2001 alusel on õiguslikult erinevad, tekib nende toime seisukohalt ikkagi sarnane olukord.

Seega seaks määruse nr 1049/2001 alusel üldise juurdepääsu andmine EÜ artikli 81 kohaldamise menetluse toimiku dokumentidele ohtu tasakaalu, mida liidu seadusandja soovis määrustes nr 1/2003 ja nr 773/2004 tagada ühelt poolt ettevõtjate kohustuse edastada komisjonile potentsiaalselt tundlikku äriteavet, mis võimaldaks komisjonil tuvastada kartellikokkuleppe olemasolu ja hinnata selle kooskõla viidatud artikliga, ja teiselt poolt ametisaladuse ja ärisaladuse tõttu komisjonile edastatud teabe tugevdatud kaitse tagatuse vahel. Sellest tuleneb, et komisjonil on määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimeses ja kolmandas taandes sätestatud erandite kohaldamisel õigus eeldada ‐ ilma, et ta uuriks konkreetselt ja individuaalselt EÜ artikli 81 kohaldamise menetluse toimikus olevat igat dokumenti ‐, et nende dokumentide avalikustamine kahjustab põhimõtteliselt sellesse menetlusse kaasatud ettevõtjate ärihuvide kaitset ning selle menetlusega seotud uurimise eesmärkide kaitset. Seetõttu saab EÜ artikli 81 kohaldamise menetluses pidada uurimist lõpetatuks alles siis, kui selles menetluses vastu võetud komisjoni otsus muutub lõplikuks.

See üldine eeldus ei välista õigust tõendada, et dokument, mille avalikustamist taotletakse, ei kuulu selle eelduse alla või et dokumendi avalikustamist õigustab ülekaalukas üldine huvi määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 alusel. Kohustust kontrollida, kas kõnealune üldine eeldus on tõepoolest kohaldatav, ei saa seevastu tõlgendada nii, et komisjon peab kõiki asjas taotletud dokumente individuaalselt hindama, mis võtaks sellelt üldiselt eelduselt kasuliku mõju, milleks on võimaldada komisjonil vastata kõikehõlmavale juurdepääsu taotlusele samuti kõikehõlmavalt.

(vt punktid 83–90, 93 ja 99–101)