Kohtuasi C-418/06 P

Belgia Kuningriik

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Apellatsioonkaebus — EAGGF — Põllukultuuride sektor — EAGGF-i raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — Usaldusväärne ja toimiv kontrollisüsteem — Kulud, mida ühendus ei rahasta — Ühtse määraga korrektsioon — Kontrolle käsitlevate õigusnormide tagasiulatuv kohaldamine — Kaudsed kohustused — Proportsionaalsuse põhimõte — Õiguskindlus — Täielik pädevus”

Kohtujurist P. Mengozzi ettepanek, esitatud 10. jaanuaril 2008 I - 3051

Euroopa Kohtu otsus (teine koda), 24. aprill 2008 I - 3085

Kohtuotsuse kokkuvõte

Isegi kui toetuste ja lisatasude andmist käsitlevad ühenduse õigusnormid ei näe liikmesriikidele ette sõnaselget kohustust kehtestada sellised järelevalvemeetmed ja üksikasjalikud kontrollieeskirjad, mida komisjon käsitles EAGGF-i raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames, ja vähendada toetuse arvutamisel arvessevõetavat pindala, kui deklareeritud pindala on arvutipõhisesse geograafilise informatsiooni süsteemi (GIS) kantud pindalast suurem, võib see kohustus — vajadusel kaudselt — tuleneda tõsiasjast, et kõnesolevate õigusnormide kohaselt peavad liikmesriigid seadma sisse tõhusa kontrolli- ja järelevalvesüsteemi. Ühelt poolt sätestas ühenduse seadusandja haldus- ja kohapealse kontrolli kui kaks erinevat, ent teineteist täiendavat kontrollimeetodit. Teiselt poolt tuleb kohapealsetele kontrollidele eelnev halduskontroll läbi viia viisil, mis võimaldab siseriiklikel ametiasutustel teha toetuse andmise tingimuste järgimise osas kõik võimalikud järeldused, olgu siis küsimus kindlatest otsustest või kahtlustest. Kohapealse kontrolli või mis tahes muu täiendava kontrolli puudumisel ei saa kinnitada deklareeritud pindalade ega ka GIS-pindalade täpsust. Nende kahe teabeallika vahel valitsev vastuolu võib seega kujutada endast hälvet, mis viitab EAGGF-ile kahju tekkimise ohule, mis omakorda kohustab asjassepuutuvat liikmesriiki võtma kontrollimeetmed, olgu siis tegemist kohapealse või mis tahes muu täiendava kontrolliga. (vt punktid 68, 70, 72, 73 ja 75)

Töötades välja EAGGF-i raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega seotud otsuseid, tuleb iga juhtumit reeglina hinnata eraldivõetuna, et tuvastada, kas kõnesolev liikmesriik pidas EAGGF-i rahastatavate tegevuste läbiviimisel kinni ühenduse õigusnormidest tulevatest nõuetest, ning teha võimaliku rikkumise korral kindlaks selle ulatus. Liikmesriik saab tugineda võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisele vaid siis, kui kõnealused olukorrad on vähemalt sarnased, võttes arvesse kõiki asjaolusid, mis neid olukordi iseloomustavad ja mille hulka kuuluvad eeskätt kulude tekkimise ajavahemik, asjaomased valdkonnad ja etteheidetud eeskirjade eiramiste laad. Keelatud diskrimineerimisega võib olla tegemist juhul, kui sarnaseid olukordi käsitletakse erinevalt, välja arvatud juhul, kui selline kohtlemine on objektiivselt põhjendatud. Selline liikmesriik, kelle käsutuses on tänu vabatahtlikult sisse seatud süsteemile asjakohane teave, mida ei ole teistel liikmesriikidel, ei ole teiste liikmesriikidega sarnases olukorras. (vt punktid 91–94)

EAGGF-i raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise valdkonnas ei õigusta menetluse parendamise võimalus iseenesest finantskorrektsiooni. Ühenduse sõnaselgeid eeskirju peab olema silmanähtavalt puudulikult kohaldatud ning selline kohaldamata jätmine peab põhjustama EAGGF-ile tegeliku kahju või eeskirjade eiramise ohu tekkimise. Ühtse määraga korrektsiooni võib kohaldada ka siis, kui puudusi on tuvastatud kaudsete eeskirjade kohaldamisel, niivõrd kui nende kaudsete eeskirjade järgimine on vajalik sõnaselgest eeskirjast kinnipidamiseks. (vt punktid 124 ja 126)

Ehkki komisjon peab EAGGF-i raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluses tõendama ühenduse eeskirjade rikkumist, tuleb liikmesriigil selle rikkumise tõendatuse korral vajadusel omakorda tõendada, et komisjon tegi vea selle rikkumise rahaliste tagajärgede kindlaksmääramisel. Kui komisjon on selle asemel, et lükata tagasi kõik kulutused, mille puhul esineb eskirjade eiramine, teinud möönduse, kehtestades eeskirjade eiramise juhtumite käsitluse, mis on diferentseeritud vastavalt kontrollide puudulikkuse astmele ja EAGGF-ile põhjustatud ohu määrale, peab liikmesriik tõendama, et need kriteeriumid on meelevaldsed ja ebaõiglased. (vt punktid 135 ja 138)