Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse õigus – Kohaldamisala – Sport – Piirdumine majandustegevusega

(EÜ artikkel 2)

2. Isikute vaba liikumine ja teenuste osutamise vabadus – Töötajad – Konkurents – Asutamislepingu sätted – Kohaldamisala

(EÜ artiklid 39, 49, 81 ja 82)

3. Konkurents – Kartellikokkulepped – Ettevõtjate ühenduste otsused – Mõiste

(EÜ artikli 81 lõige 1)

Summary

1. Võttes arvesse ühenduse eesmärke, kuulub spordiga tegelemine ühenduse õiguse kohaldamisalasse ainult osas, milles see kujutab endast majandustegevust asutamislepingu artikli 2 tähenduses.

(vt punkt 22)

2. Kui sportlik tegevus kujutab endast tasustatud tööd või tasulise teenuse osutamist, millega on tegu näiteks poolprofessionaalsete või professionaalsete sportlaste puhul, kuulub see EÜ artikli 39 jj või EÜ artikli 49 jj kohaldamisalasse.

Need isikute liikumisvabadust ja teenuste osutamise vabadust käsitlevad ühenduse õigusnormid ei reguleeri mitte ainult ametiasutuste tegevust, vaid laienevad ka teistsuguse olemusega õigusnormidele, mille eesmärk on tasustatud töö ja teenuste osutamise reguleerimine kollektiivsel moel. Asutamislepingu nendes sätetes sisalduvad keelud ei laiene siiski ainult puhtalt spordialaseid küsimusi käsitlevatele eeskirjadele, mis ei ole seotud majandustegevusega.

Mis puudutab teatud sporditegevuse majanduslike ja sportlike aspektide eristamise raskust, siis ei keela isikute vaba liikumist ja teenuste osutamise vabadust puudutavad ühenduse õigusnormid eeskirju või tavasid, mida õigustavad teatud spordivõistluste spetsiifilise iseloomu ja kontekstiga seonduvad mittemajanduslikud põhjused. Niisugune kõnealuste õigusnormide kohaldamisala kitsendamine peab jääma siiski selle tõelise eesmärgi piiridesse. Seega ei saa sellele toetuda, et arvata asutamislepingu kohaldamisalast välja tervet sporditegevust.

Nendest järeldustest ilmneb, et üksnes asjaolu, et eeskiri on puhtalt spordialane, ei tähenda seda, et selle eeskirjaga reguleeritud tegevusega tegeleja või selle eeskirja vastu võtnud organ oleks väljaspool asutamislepingu kohaldamisala. Kui kõnealune sporditegevus kuulub asutamislepingu kohaldamisalasse, siis kehtivad sellega tegelemise tingimuste suhtes kõik erinevatest asutamislepingu sätetest tulenevad kohustused. Sellest nähtuvalt peavad nimetatud sporditegevust reguleerivad eeskirjad vastama kõnealuste sätete, mille eesmärk on eelkõige töötajate vaba liikumise, asutamisvabaduse, teenuste osutamise vabaduse ja konkurentsi tagamine, kohaldamise tingimustele.

Seega juhul, kui seda sporditegevust tuleb hinnata töötajate vaba liikumist või teenuste osutamise vabadust puudutavaid asutamislepingu sätteid arvestades, tuleb kontrollida, kas nimetatud sporti reguleerivad eeskirjad vastavad EÜ artiklite 39 ja 49 kohaldamise tingimustele, st ei kujuta endast nende artiklitega keelatud piiranguid. Samuti juhul, kui kõnealust spordiga tegelemist tuleb hinnata konkurentsi puudutavate asutamislepingu sätetega arvestades, tuleb kontrollida seda, kas EÜ artiklite 81 ja 82 kohaldamistingimusi silmas pidades on nimetatud sporditegevust reguleerivad eeskirjad võtnud vastu ettevõtja, kas see ettevõtja piirab konkurentsi või kuritarvitab oma turgu valitsevat seisundit ja kas nimetatud piiramine või kuritarvitamine mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.

Isegi kui eeldada, et need eeskirjad ei kujuta endast liikumisvabaduse piiranguid, kuna nad käsitlevad ainult spordialaseid küsimusi ja ei ole seotud majandustegevusega, ei tähenda see asjaolu seda, et kõnealune sport on tingimata väljaspool EÜ artiklite 81 ja 82 kohaldamisala, ega seda, et nimetatud eeskirjad ei vasta mainitud artiklitele omastele kohaldamistingimustele.

(vt punktid 23–31)

3. Reeglite kooskõla ühenduse konkurentsieeskirjadega ei saa hinnata abstraktselt. Igasugune ettevõtjatevaheline kokkulepe või igasugune ettevõtjate ühenduse otsus, mis piirab selle poolte või ühe poole tegevusvabadust, ei kuulu tingimata EÜ artikli 81 lõikes 1 sätestatud keelu alla. Selle sätte kohaldamiseks teatud asjale tuleb esiteks arvestada üldise kontekstiga, mille raames kõnealune ettevõtjate ühenduse otsus tehti, või kontekstiga, mille raames see otsus mõju avaldab, ja eelkõige tuleb arvestada selle otsuse eesmärkidega. Seejärel tuleb uurida, kas sellest lähtuv konkurentsi piirav mõju on seotud nimetatud eesmärkide saavutamisega ja kas see on nende eesmärkidega proportsionaalne.

Spordi valdkonna dopinguvastaste reeglite üldine eesmärk on võitlus dopingu vastu spordivõistluste ausa toimumise eesmärgil ning sellega kaasneb vajadus tagada sportlaste võimaluste võrdsus, nende tervis, võistluse ausus ja objektiivsus ning spordi eetilised väärtused. Muu hulgas, arvestades sellega, et dopingukeelu rakendamise tagamiseks on vajalikud karistused, tuleb nende mõju sportlaste tegevusvabadusele käsitleda kui dopinguvastaste eeskirjadega põhimõtteliselt seotut.

Isegi eeldades, et dopinguvastaseid reegleid tuleb käsitleda isikute, kelle suhtes neid kohaldatakse, tegevusvabadust piirava ettevõtjate ühenduse otsusena, ei ole tingimata tegemist ühisturuga vastuolus oleva konkurentsipiiranguga EÜ artikli 81 tähenduses, kui see on õigustatud legitiimse eesmärgiga. Selline piirang on seotud spordivõistluste korraldamise ning nõuetekohase toimumisega ja selle eesmärk on tagada aus võistlus sportlaste vahel.

Selliste dopinguvastaste reeglite repressiivne olemus ja nende rikkumise korral kohaldatavate karistuste rangus võivad siiski mõjutada negatiivselt konkurentsi, kuna nad võivad juhul, kui ilmneb, et karistus oli põhjendamatu, viia sportlase alusetu kõrvaldamiseni võistlustelt ja moonutada seega kõnealuse spordiga tegelemise tingimusi. Sellest tuleneb, et nende reeglite poolt kehtestatud piirangud peavad selleks, et neile ei laieneks EÜ artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeld, piirduma sellega, mis on vajalik spordivõistluse nõuetekohase toimumise tagamiseks. Sellised reeglid võivad tõepoolest olla kaugeleulatuvad – esiteks seoses karistatava dopingu juhtude ja mittekaristatavate juhtude vahelise piiri määratlemist võimaldavate tingimuste kindlaksmääramisega ja teiseks seoses nimetatud karistuste rangusega.

(vt punktid 42–45, 47 ja 48)