ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :159 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(teine ko da)
9. detsember 2010
Kohtuasi F-87/08
Gisela Sc huerings
versus
Euroopa Koolitusfond (E T F )
Avalik teenistus — Euroopa Koolitusfondi pe rsonal — Ajutine teenistuja — Tähtajatu tööleping — 
Teenistusest vabastamine — Nõuetekohase põhjenduse nõ ue — Ametikoha kaotamine — 
Hoolitsemiskohustus — Teisele ametikohale määramine
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega G. Schuerings palub sisuliselt 
tühistada E TF-i 23. oktoobri 2007 . aasta otsus, millega tema tööleping öeldi ü les 
31. augustist 2008 , ning m õista ETF-ilt välja hüvitis tekitatud varalise ja m ittevaralise 
kahju ee st.
Otsus: Tühistada 23. oktoobri 2007 . aasta otsus hageja teenistusest vabastamise ko hta. Jätta hagi 
ülejäänud osas rahuldamata. Mõista ko htukulud välja ETF-ilt.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Hagi — Väited
2. Ametnikud — Ajutised t eenistujad — Tähtajatu töölepingu ü lesütlemine — Liidu a sutuse 
tegevusevaldkonna piiramine — Kohustus hinnata teenistuja teisele ametikohale määramise võimalust
3. Ametnikud — Institutsioonide l epinguväline vastutus — Õigusvastase teenistusest vabastamisega 
tekitatud kahju — Mittevaralise kahju hüvitamine — Tingimused
1. Asjaolu, et hea halduse põhimõte ei anna üksikisikutel õigusi, välja arvatud juhul, kui seda v äljendab 
konkreetne õigus, ei muuda v astuvõetamatuks v äidet või väiteosa, mis kä sitleb selle põhimõtte 
rikkumist, sest vastasel juhul oleks tegemist väite või väiteosa põhjenduseks e sitatud ar gumentide 
analüüsimata jätmisega. Ainult nende argumentide sisulisel analüüsimisel on v õimalik kindlaks teha, 
kas administratsioon v õis rikkuda kon kreetset õigust, mis on h ea halduse põhimõtte väljendus.
(vt punkt 39)
2. Liidu asutuse tegevusvaldkonn a piiramine võib olla õiguslikult piisav põhjendus tähtajatu lepinguga 
teenistuja lepingu ülesütlemiseks, kuid seda siiski tingimusel, et selles asutuses ei ole ametikohta, kuhu 
asjaomase teenistuja saaks ü le viia. Ainult viimati nimetatud juhul on t eenistusest vabastamine 
põhjendatud sellega, et asjaomase asutuse tegevusvaldkonda p iiratakse.
2 ECLI:EU:F:2010 :159KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-87/08
SCHUERINGSVS.ETF
Sellega seoses ei oma tähtsust, et asutusesisesed no rmid n äevad e tte erivalikumenetlused juhul, kui 
teenistujaid v iiakse vabadele ametikohtadele asutusesiseselt üle. Enne vaba ametikoha teate avaldamist 
selleks, et täita ametikohta asutusesisese üleviimisega, on ad ministratsioonil alati võimalus omal 
algatusel teenistuse huvides viia t eenistuja teisele ametikohale üle ning tegemist ei ole võrdse 
kohtlemise põhimõtte rikkumisega, ku na ad ministratsiooni algatusel üle viidud teenistujad e i ole 
samas olukorras ametnikega, kes taotlevad e nda ü leviimist. Samuti ei ole oluline asjaolu, et võeti 
kõrvalmeetmeid. Kuigi kõ rvalmeetmete võtmisega aida ti vaieldamatult kaa sa hoolitsemiskohustuse 
täitmisele, mida a sutus peab pe alegi tegema, ei vabasta see p ädevat asutust kohustusest õigustada o ma 
teenistusest vabastamise otsuseid nõ uetekohaste põhjendustega.
Sellest järeldub, et enne, kui liidu asutus asub tähtajatu töölepinguga ametnikku a metist vabastama, 
põhjusel et sellele ametnikule antud töökohustused on ka otatud või teisele üksusele üle viidud, lasub 
asjaomasel asutusel kohustus uu rida, kas huvitatud isikut ei saaks ü le viia m õnele teisele olemasolevale 
ametikohale või sellisele, mis ee lkõige asjaomasele asutusele uu te pädevuste lisamise järgselt pe aks 
peatselt loodama.
Seda a nalüüsides on a sutuse ülesanne viia t asakaalu teenistuse huvid, mis nõ uavad s elle isiku 
töölevõtmist, ke s on o lemasoleva või peatselt loodava ametikoha täitmiseks kõ ige sobivam, ja selle 
teenistuja h uvid, ke lle teenistusest vabastamist ka vandatakse. Selle tegemiseks pe ab ta o ma 
kaalutlusõiguse raa mes arvesse võtma erinevaid kri teeriume, mille hulgas on a metikoha nõ uded seoses 
teenistuja kv alifikatsiooni ja potentsiaaliga; asjaolu, kas asjaomase isiku t öölepingus on m ärgitud või 
mitte, et ta on t ööle võetud ki ndlale ametikohale; tema hindamisaruanded, aga ka t ema vanus, 
teenistuses oldud staaž ja need aastad, mis tal pensioniõiguste saamiseks jäänud on .
(vt punktid 59–63)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 25. jaanuar 2007 , ko htuasi F-55/06: de Albuquerque vs. ko misjon ( EKL AT 2007 , 
lk I-A-1-35 ja II-A-1-183, punktid 93 ja 94); 24. aprill 2008 , kohtuasi F-74/06: Longinidis vs. Cedefop (EKL AT 2008 , 
lk I-A-1-125 j a II-A-1-655, punkt 138).
3. Kuigi igasugune teenistusest vabastamine tekitab iseenesest teenistusest vabastatud ametnikus või 
teenistujas tõrjutuse tunde, frustratsiooni ja teadmatuse tuleviku ee s, ei tähenda l iidu ko htu poolt 
teenistusest vabastamise otsuse õigusvastaseks t unnistamine automaatselt seda, et on õ igus saada 
kahjuhüvitis m ittevaralise ka hju ee st. A inult erijuhtudel võib tõdeda, et tööandja tegevus m õjutas 
teenistujat määral, mis läheb ka ugemale sellest, m ida t eenistusest vabastatud isik tavapäraselt tunneb, 
ja seda ee lkõige siis, kui tööandja tugines põhjendustele, mis sisaldavad s elle teenistuja võimetele või 
tegevusele antud hinnanguid, mis võivad teda h aavata.
(vt punkt 73)
Viited:
Esimese A stme K ohus: 12. detsember 2000 , ko htuasi T-223/99: D ejaiffe vs. Siseturu Ü htlustamise A met 
(EKL AT 2000 , lk I-A-277 j a II-1267 , punkt 91).