Keywords

Summary



Keywords

1. Kapitali vaba liikumine – Piirangud – Maksuõigusnormid – Tulumaks – Dividendide maksustamine – Maksu ümberarvutus, mida on tehtud liikmesriigi üldise tulumaksukohustusega maksukohustuslase suhtes seoses dividendidega, mida on maksnud teises liikmesriigis asuv kapitaliühing

(EÜ artiklid 56 ja 58)

2. Kapitali vaba liikumine – Piirangud – Maksuõigusnormid – Tulumaks – Dividendide maksustamine – Tõendid, mida peab esitama liikmesriigi üldise tulumaksukohustusega maksukohustuslane selleks, et tehtaks maksu ümberarvutus dividendide suhtes, mida on maksnud teises liikmesriigis asuv kapitaliühing

(EÜ artiklid 56 ja 58)

3. Kapitali vaba liikumine – Piirangud – Maksuõigusnormid – Tulumaks – Nende dividendide liikmesriigis maksustamine, mida on maksnud teises liikmesriigis asuv kapitaliühing

Summary

1. Maksu ümberarvutuse summa arvutamisel, millele on õigus liikmesriigi üldise tulumaksukohustusega aktsionäril seoses dividendidega, mida on maksnud teises liikmesriigis asuv kapitaliühing, on EÜ artiklitega 56 ja 58 vastuolus see, et juhul kui ei ole esitatud tõendeid, mis on esimese liikmesriigi seaduse alusel nõutavad, kohaldatakse sellist siseriiklikku sätet, mille alusel välismaistelt dividendidelt makstud ettevõtte tulumaks arvatakse aktsionäri tulumaksust maha selle ettevõtte tulumaksu osa ulatuses, mida makstakse esimese liikmesriigi äriühingute jaotatud brutodividendidelt.

Maksu ümberarvutuse summa arvutamine peab toimuma maksumäära järgi, millega maksustatakse väljamakse teinud äriühingu jaotatud kasum ettevõtte tulumaksuga tema asukohaliikmesriigi õiguse alusel, ilma et mahaarvatav summa võiks siiski ületada tulumaksusummat, mis kuulub tasumisele dividendidelt, mis aktsionär on saanud liikmesriigist, kus tal on üldine maksukohustus.

Juhul kui liikmesriik kehtestab järjestikuse maksustamise või majandusliku topeltmaksustamise vältimise või vähendamise süsteemi dividendide jaoks, mida residendist äriühingud on maksnud residendile, peab ta samaväärselt kohtlema dividende, mille residendile on maksnud mitteresidendist äriühing. See tähendab, et niisuguses olukorras tuleb selline siseriiklik süsteem kanda võimalikult suures ulatuses üle piiriülesele olukorrale.

(vt punktid 29, 31, 34 ja resolutsiooni punkt 1)

2. Mis puudutab täpsuse astet, millele peavad vastama tõendid, mida nõutakse maksu ümberarvutuse tegemiseks seoses dividendidega, mida maksis kapitaliühing, mis asub mõnes teises liikmesriigis kui see liikmesriik, kus dividendide saajal on üldine maksukohustus, siis on EÜ artiklitega 56 ja 58 vastuolus sellise siseriikliku sätte kohaldamine, mille kohaselt tuleb sellel dividendide saajal esitada sama üksikasjalikud ja samas vormis tõendid, nagu nõutakse juhul, kui väljamakse teinud äriühing asub liikmesriigis, kus maksustatakse dividendide saaja tulu.

Viimati nimetatud liikmesriigi maksuhalduril on õigus nõuda dividendide saajalt selliste dokumentide esitamist, mis võimaldavad tal selgelt ja täpselt kontrollida, kas siseriikliku õigusaktiga ette nähtud maksu ümberarvutuse tegemise tingimused on täidetud, ilma et ta saaks maksu ümberarvutuse summat hinnanguliselt määrata.

Liikmesriigi õigusaktid, mis täielikult tõkestavad selles liikmesriigis üldise tulumaksukohustusega isikutel, kes on investeerinud mõnes teises liikmesriigis asuvatesse kapitaliühingutesse, selliste tõendite esitamise, mis vastavad teistsugustele tingimustele kui need, mis on ette nähtud esimese liikmesriigi seadusega siseriiklike investeeringute kohta tõendite esitamiseks, lähevad mitte ainult vastuollu hea halduse põhimõttega, vaid eelkõige lähevad kaugemale sellest, mis on vajalik maksukontrolli tõhususe eesmärgi saavutamiseks.

(vt punktid 43, 53 ja resolutsiooni punkt 2)

3. Tõhususe põhimõttega on vastuolus selline muudetud siseriiklik õigusnorm, mis tagasiulatuvalt ja üleminekutähtaega andmata ei luba maha arvata teises liikmesriigis asuva kapitaliühingu poolt dividendidelt makstud välismaist ettevõtte tulumaksu, esitades selle maksu kohta kas tõendi, mis vastab selle liikmesriigi õigusaktide nõuetele, kus dividendide saajal on üldine maksukohustus, või tõendavad dokumendid, mis võimaldavad liikmesriigi maksuhalduril selgelt ja täpselt kontrollida, kas maksusoodustuse saamise tingimused on täidetud. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on määratleda, kui pikk on nimetatud tõendi või tõendavate dokumentide esitamise mõistlik tähtaeg.

Mis puudutab alusetult sissenõutud riiklike maksude tagastamist, kui tagastamise korda on siseriikliku õigusega tagasiulatuvalt muudetud, siis nõuab tõhususe põhimõte, et uus seadus kehtestaks üleminekusätted, mis annavad õigussubjektidele pärast seaduse vastuvõtmist piisava tähtaja, et nad saaksid esitada tagastamise taotlused, mida neil oli õigus esitada varasema seaduse alusel.

(vt punktid 57, 59 ja resolutsiooni punkt 3)