Koh tulahend ite kogumik  
EUROOPA KOHTU OTSUS (kaheksas koda) 
3. juuli 2019 * 
Eelotsusetaotlus – Käibemaks – Sisendkäibemaksu mahaarvamine – Sellise heategevusfondi 
halduskulud, mis teeb investeeringuid eesmärgiga katta maksukohustuslase kõigi järgnevate tehingute 
kulud – Üldkulud 
Kohtuasjas C-316/18, 
mille ese on ELTL artikli 267 alusel Court of Appeali (England & Wales) (Civil Division) 
(apellatsioonikohus (Inglismaa ja Wales) (tsiviilosakond) (Ühendkuningriik)) 26. aprilli 2018 . aasta 
otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 14. mail 2018 , menetluses 
Comm issioners for Her Majesty’s Revenue and Customs 
versus 
T he Chancellor, Masters and Sc holars of the University of Cambridge, 
EUROOPA KOHUS (kaheksas koda), 
koosseisus: koja president F. Biltgen, kohtunikud C. G. Fernlund (ettekandja) ja L. S. Rossi, 
kohtujurist: J. Kokott, 
kohtusekretär: A. Calot Escobar, 
arvestades kirjalikku menetlust, 
arvestades seisukohti, mille esitasid: 
– The Chancellor, Masters and Scholars of the University of Cambridge, esindajad: S. Moore, 
A. Hitchmough, QC, barrister B. Belgrano ja advokaat A. Brown, 
– Ühendkuningriigi valitsus, esindajad: F. Shibli ja R. Fadoju, keda abistas K. Beal, QC, 
– Euroopa Komisjon, esindajad: R. Lyal ja A. Armenia, 
arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi 
ettepanekuta, 
on teinud järgmise 
* Kohtumenetluse keel: inglise. 
ET 
ECLI:EU:C:2019 :559 1 
KOHTUOTSUS 3.7.2019 – KOHTUASI C-316/18  
THE CHANCELLOR,MASTERS AND SCHOLARS OF THE UNIVERSITY OF CAMBRIDGE  
otsuse 
1 Eelotsusetaotluses palutakse tõlgendada nõukogu 28. novembri 2006 . aasta direktiivi 2006 /112/EÜ, mis 
käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006 , L 347, lk 1; parandused ELT 2007 , L 335, lk 60; ELT 
2009 , L 67, lk 96; edaspidi „käibemaksudirektiiv“), artikli 168 punkti a. 
2 Taotlus on esitatud Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customsi (maksu- ja tolliamet, 
Ühendkuningriik) (edaspidi „maksuhaldur“) ja The Chancellor, Masters and Scholars of the University 
of Cambridge’i (edaspidi „Cambridge’i ülikool“) vahelises kohtuvaidluses, kuna maksuhaldur ei lubanud 
Cambridge’i ülikoolil maha arvata käibemaksu kuludelt, mis on tekkinud investeerimistegevuse käigus, 
mis ei kuulu käibemaksudirektiivi reguleerimisalasse, kuid millest saadud tulu kasutati ülikooli kõigi 
tegevuskulude katmiseks. 
Õiguslik raamistik 
Liidu õigus 
Kuues direktiiv 
3 Nõukogu 17. mai 1977 . aasta direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud 
liikme sriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT 
1977 , L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23; edaspidi „kuues direktiiv“) artikli 17 lõike 2 punktis a 
oli ette nähtud: 
„Kui kaupa ja teenuseid kasutatakse maksukohustuslase maksustatavate tehingutega seoses, on 
maksukohustuslasel õigus tasumisele kuuluvast käibemaksust maha arvata: 
a) käibemaks, mis tuleb tasuda või on tasutud [temale teise maksukohustuslase poolt] tarnitud või 
tarnitavalt kaubalt või osutatud või osutatavalt teenuselt“. [täpsustatud tõlge] 
Käibemaksudirektiiv 
4 Käibemaksudirektiivi artikli 2 lõike 1 punktides a ja c on sätestatud: 
„Käibemaksuga maksustatakse järgmisi tehinguid: 
a) kaubatarned tasu eest liikme sriigi territooriumil maksukohustuslase poolt, kes sellena tegutseb; 
[…] 
c) teenuste osutamine tasu eest liikme sriigi territooriumil maksukohustuslase poolt, kes sellena 
tegutseb“. 
5 Selle direktiivi artikli 9 lõikes 1 on sätestatud: 
„„Maksukohustuslane“ on iga isik, kes mis tahes paigas teostab iseseisvalt mis tahes majandustegevust, 
olenemata nimetatud tegevuse eesmärgist või tulemustest. 
„Majandustegevus“ on tootja, ettevõtja ja teenuseid osutava isiku mis tahes tegevus, sealhulgas 
kaevandamis- ja põllumajandusalane tegevus ning kutsealane tegevus. Majandustegevusena käsitatakse 
eelkõige materiaalse või immateriaalse vara kasutamist kestva tulu saamise eesmärgil.“ 
ECLI:EU:C:2019 :559 2 
KOHTUOTSUS 3.7.2019 – KOHTUASI C-316/18  
THE CHANCELLOR,MASTERS AND SCHOLARS OF THE UNIVERSITY OF CAMBRIDGE  
6 Selle direktiivi artikli 168 punkt a näeb ette: 
„Kui kaupu ja teenuseid kasutatakse maksukohustuslase 
maksukohustuslasel õigus selles liikme sriigis, kus ta neid te
kohustatud tasuma, maha arvata: maksustatavate 
hinguid teeb, kätehingute 
ibemaksust, tarbeks, 
mida ta on 
on 
a) käibemaks, mis kuulub tasumisele või on tasutud selle liikme sriigi territooriumil kaupade või 
teenuste eest, mille talle on tarninud või osutanud või tarnib või osutab mõni teine 
maksukohustuslane“. 
Ühendkuningriigi õigus 
7 1994 . aasta käibemaksuseaduse (Value Added Tax Act 1994 ) artikli 1 lõikes 1 on sätestatud: 
„1) Käibemaksuga maksustatakse kooskõlas käesoleva seaduse sätetega: 
a) kaupade tarnimine või teenuste osutamine (ning kõik samalaadsed tehingud) Ühendkuningriigis 
[…]“. 
8 Selle seaduse artikli 26 kohaselt saab sisendkäibemaksu maha arvata vaid 1995 . aasta 
käibemaksumääruse (VAT Regulations 1995 ) alusel sellistelt maksustatavatelt tarnetelt, mille on 
sooritanud maksukohustuslane, mitte aga maksust vabastatud tarnetelt. Selle seaduse artikli 26 
lõikes 3 on sätestatud, et kui maksukohustuslane sooritab samal ajal maksustatavaid tehinguid ja 
maksust vabastatud tehinguid, peab maksuhaldur tagama sisendkäibemaksu õiglase ja mõistliku 
jaotuse maksustatavate tehingute ja maksust vabastatud tehingute vahel. 
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused 
9 Cambridge’i ülikool on mittetulunduslik haridusasutus, mis lisaks oma põhitegevusele, milleks on 
haridusteenuste osutamine, mis on käibemaksust vabastatud, teeb ka maksustatavaid tehinguid, mis 
seisnevad komme rtseesmärgil teadusuuringutes, trükiste müügis, nõustamises, toitlustamises, 
majutamises ning rajatiste ja seadmete rentimises. Sisendkäibemaks, mis on seotud kuluga, mis 
kaasneb käibemaksuga maksustatud tehingute ja maksust vabastatud tehingutega, on vastavalt osalise 
mahaarvamise erimeetodile, mille maksuhaldur on riigisisese õiguse alusel heaks kiitnud, jaotatud 
kahte kõnealust liiki tehingu vahel. 
10 Cambridge’i ülikooli tegevust rahastatakse osaliselt annetustest ja toetustest, mis paigutatakse fondi ja 
seejärel investeeritakse. Fondi haldab kolmas isik. Märtsis 2009 palus ülikool maksuhalduril maha 
arvata käibemaks makstud teenustasult, mis on seotud asjaomase fondi haldamisega ajavahemikes 
alates 1. aprillist 1973 kuni 1. maini 1997 ning 1. maist 2006 kuni 30. jaanuarini 2009 , väites, et fondi 
saadud tulu kasutati kogu tema tegevuskulude rahastamiseks. 
11 Maksuhaldur jättis taotluse rahuldamata põhjusel, et teenustasu oli otseselt ja eranditult seotud 
asjaomase investeerimistegevusega, mis ei kuulu käibemaksudirektiivi reguleerimisalasse. Maksuhaldur 
leidis, et igal juhul ei ole kõnealune teenustasu käibemaksuga maksustatud kauba või teenuste 
järelturu hilisem hinnaelement, kuna fondi saadud tulust rahastati osaliselt kõnealust kaupade müüki 
ja teenuste osutamist. 
12 Cambridge’i ülikool vaidlustas maksuhalduri otsuse First-tier Tribunalis (Tax Chamber) (esimese astme 
kohus (maksukolleegium), Ühendkuningriik). Kuna kohus leidis, et asjaomase fondi haldamisega seotud 
teenustasu kujutab endast Cambridge’i ülikooli majandustegevusega seotud kulu ning et seetõttu 
moodustab see kulu teatava osa ülikooli üldkuludest, rahuldas kohus Cambridge’i ülikooli kaebuse. 
ECLI:EU:C:2019 :559 3 
KOHTUOTSUS 3.7.2019 – KOHTUASI C-316/18  
THE CHANCELLOR,MASTERS AND SCHOLARS OF THE UNIVERSITY OF CAMBRIDGE  
Kuna Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber) (kõrgem kohus (maksu- ja kaubanduskolleegium), 
Ühendkuningriik) nõustus selle hinnanguga, esitas maksuhaldur viimati nimetatud kohtu otsuse peale 
apellatsioonkaebuse Court of Appealile (England & Wales) (Civil Division) (apellatsioonikohus 
(Inglismaa ja Wales) (tsiviilosakond), Ühendkuningriik). 
13 Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et asjaomaste annetuste ja toetuste paigutamine fondi ei 
kujuta iseendast majandustegevust Euroopa Kohtu praktika tähenduses ning järelikult ei kuulu see 
käibemaksusüsteemi kohaldamisalasse. 
14 Eelotsusetaotluse esitanud kohus kinnitab, et kulu, mis on seotud kõnealuse fondi haldamise 
teenustasuga, saab Cambridge’i ülikooli tegevusega seotud olla vaid juhul, kui on võimalik järeldada , et 
eelnevalt osutatud haldusteenusega seotud kulu on seotud majandustegevusega, mille jaoks kõnealune 
fond loodi. See tähendaks, et nende maksustatavate majandustegevuste puhul, millega Cambridge’i 
ülikooli tegeleb, tuleb tähelepanuta jätta asjaolu, et kõnealune investeerimistegevus ei ole maksustatav. 
15 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu hinnangul võib tuleneda Euroopa Kohtu praktikast, et teatud juhtudel 
võib kulu, mis tegelikult on otseselt omistatav maksustamisele mittekuuluvale tegevusele, seoses 
käibemaksuga lugeda seotuks maksustatava majandustegevusega, mis vabastatakse maksust hiljem. 
16 Neil asjaoludel otsustas Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (apellatsioonikohus 
(Inglismaa ja Wales) (tsiviilosakond)) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised 
eelotsuse küsimused: 
„1. Kas käibemaksust vabastatud tehinguid tuleb eristada mittemaksustatavatest tehingutest, kui 
otsustamisel on küsimus, kas niisugustelt tehingutelt makstava käibemaksu saab maha arvata? 
2. Kas juhul, kui haldustasu on makstud ainult käibemaksuga mittemaksustatava investeerimistegevuse 
käigus, on siiski võimalik tuvastada vajalik seos selle kulu ja niisuguse majandustegevuse vahel, mida 
rahastatakse nendest investeeringutest saadud tulu arvelt, nii et on võimalik käibemaksu maha 
arvata, lähtudes käibemaksu mahaarvamise õigust andva ahelas järgneva majandustegevuse laadist ja 
ulatusest? Mil määral on asjakohane kaaluda, mis eesmärgil saadud tulu kasutatakse? 
3. Kas ettevõtte kapitali hankimisega seoses makstavat käibemaksu tuleb eristada käibemaksust, millel 
on omaenda tuluvoog, eraldi nendest tuluvoogudest, mis tulenevad ettevõtte järgnevast 
majandustegevusest?“ 
Eelotsuse küsimuste analüüs 
17 Kõigepealt tuleb esiteks märkida, et 1. jaanuaril 2007 jõustunud käibemaksudirektiiviga tunnistati 
kehtetuks kuues direktiiv, ilma et see oleks viimasega võrreldes kaasa toonud sisulisi muudatusi. Kuna 
käibemaksudirektiivi asjakohased sätted on sisuliselt samad nagu kuuenda direktiivi vastavad sätted, siis 
on viimati nimetatud direktiivi puudutav Euroopa Kohtu praktika kohaldatav ka käibemaksudirektiivile. 
18 Teiseks selgub eelotsusetaotlusest, et põhikohtuasi puudutab ajavahemikku, mil kehtisid esialgu kuues 
direktiiv ja seejärel käibemaksudirektiiv. Seega tuleb käesolevas kohtuotsuses kasutatud 
käibemaksudirektiivi artikli 168 punkti a tõlgendust käsitada nii, et see kehtib ka kuuenda direktiivi 
artikli 17 lõike 2 punkti a suhtes. 
19 Arvestades tehtud täpsustusi, tuleb jõuda järeldusele, et oma küsimustega, mida tuleb analüüsida koos, 
soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas käibemaksudirektiivi artikli 168 punkti a 
tuleb tõlgendada nii, et maksukohustuslasel, kes tegeleb nii käibemaksuga maksustatava tegevuse kui 
ECLI:EU:C:2019 :559 4 
KOHTUOTSUS 3.7.2019 – KOHTUASI C-316/18  
THE CHANCELLOR,MASTERS AND SCHOLARS OF THE UNIVERSITY OF CAMBRIDGE  
ka sellest maksust vabastatud tegevusega, kes investeerib saadud annetused ja toetused fondi ning kes 
kasutab fondist saadud tulu kõigi nende tegevustega seotud kulude katmiseks, on üldkuludena lubatud 
selle investeeringuga seotud kuludelt maha arvata sisendkäibemaks. 
20 Esiteks tuleb meelde tuletada, et kuigi käibemaksudirektiiv määratleb käibemaksu väga laia 
kohaldamisala, on selle maksuga hõlmatud üksnes majanduslikku laadi tegevus. Nimelt selgub selle 
direktiivi artiklist 2, milles määratletakse käibemaksu kohaldamisala, et sellega maksustatakse üksnes 
kaubatarned ja teenuste osutamine tasu eest (vt selle kohta 5. juuli 2018 . aasta kohtuotsus Marle 
Participations, C-320/17, EU:C:2018 :537, punkt 19 ja seal viidatud kohtupraktika). 
21 Viimati nimetatud tingimuse osas selgub Euroopa Kohtu praktikast, et võimalus kvalifitseerida 
kaubatarne või teenuste osutamine tehinguks tasu eest eeldab, et pooled on teinud tehingu, mille 
raames on kokku lepitud hinnas või tasus, ning et kaup tarnitakse või teenust osutatakse „tasu eest“ 
käibemaksudirektiivi artikli 2 tähenduses vaid siis, kui tarnitud kauba või osutatud teenuse ja selle eest 
saadud tasu vahel on otsene seos (vt selle kohta 5. juuli 2018 . aasta kohtuotsus Marle Participations, 
C-320/17, EU:C:2018 :537, punkt 23 ja seal viidatud kohtupraktika). 
22 Teiseks on käibemaksudirektiiviga kehtestatud mahaarvamise süsteemi mõte vabastada ettevõtja 
täielikult kogu tema majandustegevuse raames tasumisele kuuluvast või tasutud käibemaksust. Ühine 
käibemaksusüsteem kindlustab selle tagajärjel kogu majandustegevuse täielikult neutraalse 
maksustamise, sõltumata selle eesmärgist või tulemist, tingimusel, et nimetatud tegevused ise on 
põhimõtteliselt käibemaksuga maksustatavad (5. juuli 2018 . aasta kohtuotsus Marle Participations, 
C-320/17, EU:C:2018 :537, punkt 25 ja seal viidatud kohtupraktika). 
23 Siiski tuleneb käibemaksudirektiivi artikli 168 sõnastusest, et mahaarvamisõiguse kasutamiseks peab 
huvitatud isik olema esiteks „maksukohustuslane“ selle direktiivi tähenduses ja teiseks peab 
maksukohustuslane kaupu või teenuseid, millele ta selle õiguse põhjendamiseks tugineb, järgnevalt 
kasutama oma maksustatavate tehingute tarbeks ning neid kaupu või teenuseid peab talle eelnevalt 
olema tarninud või osutanud teine maksukohustuslane (5. juuli 2018 . aasta kohtuotsus Marle 
Participations, C-320/17, EU:C:2018 :537, punkt 26 ja seal viidatud kohtupraktika). 
24 Nii ei anna tehingud, mis ei kuulu käibemaksudirektiivi kohaldamisalasse või mis on käibemaksust 
vabastatud, põhimõtteliselt ka õigust maks maha arvata (vt selle kohta 14. septembri 2017 . aasta 
kohtuotsus Iberdrola Inmobiliaria Real Estate Investments, C-132/16, EU:C:2017 :683, punkt 30 ja seal 
viidatud kohtupraktika). 
25 Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on selleks, et maksukohustuslasel oleks õigus sisendkäibemaks 
maha arvata, vajalik see, et konkreetse ahelas eelneva tehingu ja järgneva ühe või mitme 
mahaarvamisõigust tekitava tehingu vahel esineks otsene ja vahetu seos. Mahaarvamisõigus käibemaksu 
osas, mis ahelas eelnevalt makstakse kaupade ja teenuste soetamisel, eeldab, et kaupade ja teenuste 
soetamisega kaasnenud kulud moodustavad osa sellise järgneva maksustatava tehingu hinnast, mis 
annab mahaarvamisõiguse (14. septembri 2017 . aasta kohtuotsus Iberdrola Inmobiliaria Real Estate 
Investments, C-132/16, EU:C:2017 :683, punkt 28 ja seal viidatud kohtupraktika). 
26 Siiski tunnustatakse maksukohustuslase mahaarvamisõigust ka siis, kui puudub otsene ja vahetu seos 
konkreetse ahelas eelneva tehingu ja järgneva ühe või mitme mahaarvamisõigust andva tehingu vahel, 
kui kõnealuse kauba või teenusega seotud kulud kuuluvad tema üldkulude hulka ja moodustavad 
sellisena tema poolt tarnitava kauba või teenuse hinna ühe osa, kuna need kulud on otseselt ja 
vahetult seotud maksukohustuslase kogu majandustegevusega (14. septembri 2017 . aasta kohtuotsus 
Iberdrola Inmobiliaria Real Estate Investments, C-132/16, EU:C:2017 :683, punkt 29 ja seal viidatud 
kohtupraktika). 
ECLI:EU:C:2019 :559 5 
KOHTUOTSUS 3.7.2019 – KOHTUASI C-316/18  
THE CHANCELLOR,MASTERS AND SCHOLARS OF THE UNIVERSITY OF CAMBRIDGE  
27 Sellest selgub, et ühel või teisel juhul eeldab niisuguse otsese ja vahetu seose olemasolu, et ahelas 
eelneva kaubatarne või teenuse osutamise hind sisalduks vastavalt järgnevate konkreetsete tehingute 
hinnas või nende kaupade või teenuste hinnas, mida tarnib või osutab maksukohustuslane oma 
majandustegevuse raames (30. mai 2013 . aasta kohtuotsus X, C-651/11, EU:C:2013 :346, punkt 55 ja 
seal viidatud kohtupraktika). 
28 Käesoleval juhul tuleb selleks, et vastata küsimusele, kas põhikohtuasjas kõne all olevatel asjaoludel on 
võimalik maha arvata tasutud käibemaks kuludelt, mis on seotud annetuste ja toetuste paigutamisega 
fondi eesmärgiga saada vahendeid, et katta kõik sellise haridusasutuse tegevuskulud, nagu on 
Cambridge’i ülikool, kõigepealt kindlaks teha, kas nende annetuste ja toetuste vastuvõtmine ja 
paigutamine fondi kujutavad käibemaksudirektiivi tähenduses endast majandustegevust ning seetõttu 
kuuluvad selle direktiivi kohaldamisalasse. 
29 Sellega seoses tuleb tõdeda, et annetuste ja toetuste kogumisel ja vastuvõtmisel ei tegutse Cambridge’i 
ülikool maksukohustuslasena. Isiku maksukohustuslaseks lugemiseks peab ta tegelema 
majandustegevusega, see tähendab tegutsema tasu eest. Kuna aga annetused ja toetused, mis põhiliselt 
tasutakse subjektiivsetel põhjustel, heategevuslikel eesmärkidel ja ettearvamatult, ei ole tasu mis tahes 
majandustegevuse eest, ei kuulu nende kogumine ja vastuvõtmine käibemaksu kohaldamisalasse (vt 
selle kohta 3. märtsi 1994 . aasta kohtuotsus Tolsma, C-16/93, EU:C:1994 :80, punktid 17 ja 19). Seega 
nagu selgub käesoleva kohtuotsuse punktist 24, ei saa maha arvata sisendkäibemaksu võimalikelt 
kuludelt, mis on tekkinud annetuste ja toetuste vastuvõtmisel, olenemata nende annetuste ja toetuste 
saamise põhjusest. 
30 Tegevust, mis seisneb annetuste ja toetuste paigutamises, ning selle paigutamisega seotud kulusid tuleb 
käibemaksu seisukohalt käsitleda sama moodi kui mittemajanduslikku tegevust, mis seisneb nende 
annetuste ja toetuste vastuvõtmises, ja sellega seotud võimalikke kulusid. Nimelt lisaks sellele, et 
niisugune rahaliste vahendite paigutamine on Cambridge’i ülikooli jaoks sama moodi nagu erainvestori 
jaoks vahend, mis võimaldab sel viisil saadud annetustest ja toetustest saada tulu, on see samuti 
tegevus, mis on otseselt seotud nende annetuste ja toetuste vastuvõtmisega, ning järelikult kujutab 
endast vaid kõnealuse mittemajandusliku tegevuse otsest pikendamist. Järelikult ei saa ka 
sisendkäibemaksu selle paigutusega seotud kuludelt maha arvata. 
31 Asjaolu, et mittemajandusliku tegevuse käigus kauba või teenuse soetamisel kaasnevad kulud, ei välista 
iseenesest tõepoolest seda, et need kulud annavad maksukohustuslase majandustegevuse käigus õiguse 
maks maha arvata, kuna kõnealused kulud sisalduvad järgnevalt tehtud konkreetsete tehingute hinnas 
või nende kaupade või teenuste hinnas, mis maksukohustuslane müüs või osutas selle 
majandustegevuse raames (vt selle kohta 26. mai 2005 . aasta kohtuotsus Kretztechnik, C-465/03, 
EU:C:2005 :320, punkt 36). 
32 Käesolevas asjas selgub siiski Euroopa Kohtu valduses olevast toimikust, et esiteks ei sisaldu kulud, mis 
kaasnevad asjaomasesse fondi paigutatud annetuste ja toetuste haldamisega, ahelas järgneva konkreetse 
tehingu hinnas. Teiseks, kuna toimikust ilmneb, et Cambridge’i ülikool on mittetulunduslik 
haridusasutus ning kõnealused kulud on kantud selleks, et saada vahendeid, mida kasutatakse ülikooli 
poolt kõigi järgnevalt tehtud tehingute kulude katmiseks, kusjuures need vahendid võimaldavad seega 
vähendada ülikooli kaubatarnete ja teenuste osutamise hindasid, siis ei saa neid kulusid lugeda 
kõnealuste hindade koostisosaks ja järelikult ei kuulu need kulud ülikooli üldkulude hulka. Seega, 
kuna käesoleval juhul puudub otsene ja vahetu seos nii nende kulude ja ahelas järgneva konkreetse 
tehingu vahel kui ka nende kulude ja Cambridge’i ülikooli kogu tegevuse vahel, siis ei saa neilt 
kuludelt käibemaksu mingil juhul maha arvata. 
33 Kõiki eespool toodud kaalutlusi arvesse võttes tuleb esitatud küsimustele vastata, et 
käibemaksudirektiivi artikli 168 punkti a tuleb tõlgendada nii, et maksukohustuslasel, kes tegeleb nii 
käibemaksuga maksustatava tegevuse kui ka käibemaksust vabastatud tegevusega, kes investeerib 
ECLI:EU:C:2019 :559 6 
KOHTUOTSUS 3.7.2019 – KOHTUASI C-316/18  
THE CHANCELLOR,MASTERS AND SCHOLARS OF THE UNIVERSITY OF CAMBRIDGE  
saadud annetused ja toetused, paigutades need fondi ning kes kasutab fondist saadud tulu kõigi nende 
tegevustega seotud kulude katmiseks, ei ole üldkuludena lubatud selle investeeringuga seotud kuludelt 
maha arvata sisendkäibemaksu. 
Kohtukulud 
34 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva 
asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse liikme sriigi kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade 
esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata. 
Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kaheksas koda) otsustab: 
Nõukogu 2 8. novembri 2 0 0 6 . aasta direktiivi 2 0 0 6 / 1 1 2 / E Ü, mis käsitleb ühist 
käibemaksusüsteemi, artikli 1 6 8 punkti a tuleb tõlgendada nii, et maksukohustuslasel, kes 
tegeleb nii käibemaksuga maksustatava tegevuse kui ka käibemaksust vabastatud tegevusega, kes 
investeerib saadud annetused ja toetused, paigutades need fondi, ning kes kasutab fondist saadud 
tulu kõigi nende tegevustega seotud kulude katmiseks, ei ole üldkuludena lubatud selle 
investeeringuga seotud kuludelt maha ar vata sisendkäibemaksu. 
Allkirjad 
ECLI:EU:C:2019 :559 7