Keywords

Summary



Keywords

1. Euroopa ühendused – Institutsioonid – Dokumentidele üldsuse juurdepääsu õigus – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidele juurdepääsu õiguse erandid – Tõlgendamine

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõige 2)

2. Euroopa ühendused – Institutsioonid – Dokumentidele üldsuse juurdepääsu õigus – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidele juurdepääsu õiguse erandid – Õigusnõustamise kaitse – Ulatus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõige 2)

3. Euroopa ühendused – Institutsioonid – Dokumentidele üldsuse juurdepääsu õigus – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidele juurdepääsu õiguse erandid – Õigusnõustamise kaitse – Ülekaalukas üldine huvi – Mõiste – Tõendamiskoormis

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõige 2)

Summary

1. Määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõike 2 teises taandes sätestatud mõistet „õigusnõustamine” tuleb tõlgendada selliselt, et üldise huvi kaitse võib vastanduda nõukogu õigustalituse dokumentide sisu avalikustamisele, kui need on koostatud kohtumenetluse raames, aga samuti mis tahes muul otstarbel. Kuigi vastab tõele, et dokumentidele juurdepääsu erandeid tuleb tõlgendada ja kohaldada kitsalt, et mitte kahjustada üldpõhimõtte toimet, mille kohaselt avalikkusele tuleb anda võimalikult laiaulatuslik juurdepääs institutsioonide valduses olevatele dokumentidele, on see kohtupraktikas kajastatud põhimõte kohaldatav siiski vaid erandi ulatuse piiritlemisel, juhul kui see võimaldab erinevaid tõlgendusi. Käesolevas kohtuasjas ei valmista mõiste „õigusnõustamine” tõlgendamine mingeid raskusi, kuna puudub alus arvata, et see hõlmab ainult kohtumenetluse raames koostatud õiguslikke arvamusi. Vastupidise tõlgenduse tagajärjeks oleks see, et määruses nr 1049/2001 sätestatud erandite hulgas kaotab õigusnõustamise mõiste täielikult oma kasuliku mõju.

(vt punktid 60–62)

2. Määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõike 2 teise taande sõnastus, samuti tõlgendus, mis tuleneb selle võrdlemisest käitumiskoodeksiga avalikkuse juurdepääsust nõukogu ja komisjoni dokumentidele ja institutsioonide poolt enne määruse nr 1049/2001 kehtestamist tehtud otsustega avalikkuse juurdepääsust nende dokumentidele, näitavad, et ühenduse seadusandja soovis selle määrusega kehtestada erandit, mis hõlmab õiguslikke arvamusi, mis ei ole seotud kohtumenetlusega. Kuna mõistet „kohtumenetlus” on institutsioonide dokumentidele avalikkuse juurdepääsu õigusega seonduvalt juba tõlgendatud, tuleb asuda seisukohale, et see otsuse 94/90 avalikkuse juurdepääsust komisjoni dokumentidele tõlgendamise raames kujundatud määratlus on määruse nr 1049/2001 rakendamisel asjakohane. Seega, kuna kohtumenetluse raames koostatud õiguslikud arvamused on juba hõlmatud kohtumenetluse kaitse kohta käiva erandiga, siis õigusnõustamise sõnaselge nimetamine erandite hulgas evib kohtumenetluse erandi kõrval tingimata erinevat sisu. Eeltoodust järeldub, et hageja väide, mille kohaselt institutsiooni seadusandliku tegevusega seotud õiguslik arvamus ei kuulu määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teises taandes sätestatud erandi hulka, ei ole põhjendatud. Institutsioon on siiski kohustatud igal üksikjuhul hindama, kas dokumendid, mille avalikustamist taotletakse, kuuluvad tõepoolest määruses nr 1049/2001 loetletud erandite alla.

(vt punktid 57, 58, 64–66, 69)

3. Määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõikes 2 nimetatud ülekaalukas üldine huvi, mis võib õigustada õigusnõustamist kahjustava dokumendi avalikustamist, peab oma olemuselt erinema läbipaistvuse, avalikkuse ja demokraatia või avalikkuse otsustusprotsessis osalemise põhimõtetest, mis viiakse ellu selle määruse sätete kogumi kaudu. Kui see nii ei ole, on taotleja vähemalt kohustatud tõendama, et konkreetse juhtumi erilistel asjaoludel on samade põhimõtete kohaldamine niivõrd oluline, et see on kaalukam vaidlusaluse dokumendi kaitse vajadusest. Lisaks, kuigi on võimalik, et asjaomane institutsioon määratleb ise ülekaaluka üldise huvi, mis võib õigustada sellise dokumendi avalikustamist, on taotleja, kes üldisele huvile tugineb, kohustatud oma taotluses seda esitama, et institutsioon saaks selles küsimuses väljendada oma seisukohta.

(vt punktid 81–84)