Keywords

Summary



Keywords

1. Ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimine — Kaitsemeetmed — Kehtestamise tingimused — Ühenduse institutsioonide kaalutlusõigus — Kohtulik kontroll — Piirid

(Nõukogu otsus 91/482, artikkel 109)

2. Ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimine — Ülemeremaadest ja ‑territooriumidelt pärinevat importi puudutavad kaitsemeetmed — Kehtestamise tingimused — Otsuse 91/482 kohaldamisest tulenevad raskused — Põhjusliku seose olemasolu tõendamist nõudvad olukorrad

(Nõukogu otsus 91/482, artikli 109 lõige 1)

3. Ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimine — Kaitsemeetmed suhkru ning suhkru‑ ja kakaosegude suhtes, mis pärinevad ülemeremaadest ja ‑territooriumidelt (ÜMT) — Kehtestamise tingimused — Suhkruturu ühist korraldust häirida võivad raskused — Komisjoni kohustus tõendada ÜMT päritolustaatusega suhkru tegelikku importi madalama kui sekkumishinnaga — Puudumine

(Komisjoni määrus nr 2423/1999)

4. Ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimine — Kaitsemeetmed suhkru ning suhkru‑ ja kakaosegude suhtes, mis pärinevad ülemeremaadest ja ‑territooriumidelt — Kehtestamise tingimused — Väga kahjulike tagajärgede tekkimise oht ühenduse suhkrusektori ettevõtjatele — Komisjoni ilmne hindamisviga — Puudumine

(Komisjoni määrus nr 2423/1999)

5. Institutsioonide aktid — Põhjendamine — Kohustus — Ulatus — Määrus, millega kehtestatakse kaitsemeetmed suhkru ning suhkru‑ ja kakaosegude suhtes, mis pärinevad ülemeremaadest ja ‑territooriumidelt

(EÜ artikkel 253; komisjoni määrus nr 2423/1999)

6. Ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimine — Kaitsemeetmed ülemeremaadest ja ‑territooriumidelt (ÜMT) pärinevate põllumajandussaaduste impordi vastu — ÜMT-st pärinevad kaubad, mis on ühenduse kaupadega võrreldes asetatud ebasoodsamasse konkurentsiolukorda — Proportsionaalsuse põhimõte — Rikkumine — Tingimused

(Nõukogu otsus 91/482, artikkel 109)

Summary

1. Ühenduse institutsioonidel on otsuse 91/482 ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimise kohta artikli 109 kohaldamisel lai kaalutlusõigus, mis annab neile pädevuse võtta või lubada kaitsemeetmeid, kui teatavad tingimused on täidetud. Nendel tingimustel peab ühenduse kohus piirduma uurimisega, kas selle õiguse kasutamisel esineb ilmne viga või võimu kuritarvitamine või on ühenduse institutsioonid ilmselgelt ületanud oma kaalutlusõiguse piire. Seda ühenduse kohtu kontrolli intensiivsuse piirangut rakendatakse eelkõige siis, kui ühenduse institutsioonid peavad tegutsema erinevate huvide lepitajatena ja peavad seega tegema valikuid nende oma vastutusalasse kuuluvate poliitiliste valikuvõimaluste raames.

(vt punktid 58–60)

2. Otsuse 91/482 ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimise kohta (ÜMT) artikli 109 lõikes 1 sätestatud esimese juhtumi puhul, millega nähakse ette kaitsemeetmete võtmine juhul, kui nimetatud otsuse rakendamisel tekivad mõnes ühenduse või ühe või mitme liikmesriigi majandussektoris tõsised häired või satub ohtu nende väline finantsstabiilsus, tuleb tuvastada põhjusliku seose olemasolu, sest kaitsemeetmete eesmärk peab olema kõrvaldada või pehmendada käsitletavas sektoris tekkinud raskusi. Seevastu nimetatud lõikes sätestatud teise juhtumi puhul, mille kohaselt võib komisjon võtta kaitsemeetmeid, kui tekivad raskused, mis võivad tingida olukorra halvenemise ühenduse või ühenduse mõne piirkonna teatavas tegevusvaldkonnas, ei ole nõutud, et kaitsemeetme kehtestamist õigustavad raskused peavad tulenema ÜMT otsuse kohaldamisest.

(vt punkt 61)

3. Isegi kui komisjon ei ole tõendanud, et ülemeremaade ja ‑territooriumide (ÜMT) päritolustaatusega suhkrut imporditi ka tegelikult madalama kui ühenduse turul kehtiva sekkumishinnaga, ei puuduta see asjaolu siiski määruse nr 2423/1999, millega kehtestatakse kaitsemeetmed CN‑koodi 1701 alla kuuluva suhkru ning CN‑koodide 1806 10 30 ja 1806 10 90 alla kuuluvate suhkru‑ ja kakaosegude suhtes, mis pärinevad ÜMT‑st, õiguspärasust, võttes arvesse nimetatud määruse teises, kolmandas ja viiendas põhjenduses esitatud motiveeringut, mis käsitleb ühest küljest suhkruturu ühise korralduse toimimise häirimise ohtu ja teisest küljest kahju, mida vaidlusalune import suhkrusektori ühenduse tootjatele võis tekitada. Isegi eeldusel, et asjaomane import ei toimunud sekkumishinnast madalama hinnaga, on komisjon vaidlusalust meedet piisavalt põhjendanud, tuues suhkrutarbimise stabiilsust ühenduses arvesse võttes välja, et ÜMT‑st pärineva suhkru impordi kasvav tõus võis tingida subsideeritud ekspordi mahu kasvu, väljendudes ekspordiga seotud kulude ja seega ka ühenduse tootjate toodangumaksu tõusus, või vähendada ühenduse tootmiskvoote. Sellised raskused võivad suhkruturu ühist korraldust häirida.

(vt punktid 71–73)

4. Komisjon ei teinud ilmset kaalutlusviga, kui väitis määruse nr 2423/1999, millega kehtestatakse kaitsemeetmed CN‑koodi 1701 alla kuuluva suhkru ning CN‑koodide 1806 10 30 ja 1806 10 90 alla kuuluvate suhkru‑ ja kakaosegude suhtes, mis pärinevad ülemeremaadest ja ‑territooriumidelt (ÜMT), vastuvõtmise põhjendamisel, et vaidlusalune import võib tekitada väga kahjulikke tagajärgi asjaomastele suhkrusektori ettevõtjatele.

Esiteks on selge, et turu ühise korralduse olukorra halvenemine või halvenemise oht võib kaasa tuua tootmiskvootide vähendamise vajaduse ja seega mõjutada otseselt ühenduse tootjate tulu. Eksporditoetusi rahastavad suures osas ühenduse tootjad, makstes komisjoni poolt igal aastal kindlaks määratud toodangumaksu. Komisjon võis õiguspäraselt hinnata, et kõnealune import võis kaasa tuua subsideeritud ekspordi mahu kasvu ja seega ühenduse tootjate poolt tasutava toodangumaksu tõusu. Lõpuks, isegi eeldades, et teatud tootjad võisid ÜMT ettevõtjatele maailmaturu hinnast oluliselt kõrgema hinnaga C‑suhkrut müües suurt kasu saada, ei ole see väide selline, mis seaks kahtluse alla komisjoni hinnangu, mille kohaselt sisaldas vaidlusalune import suhkrusektori häirimise ohtu, mis võis eelkõige kaasa tuua eksporditoetuste summa kasvu või tootmiskvootide vähenemise.

(vt punktid 86–90)

5. EÜ artiklis 253 nõutud põhjendus peab olema kohandatud asjaomase õigusakti laadiga ja sellest peab selgelt ja ühemõtteliselt ilmnema õigusakti autoriks oleva institutsiooni arutluskäik selliselt, et huvitatud isikuil oleks võimalik teada saada võetud meetme põhjused ja et ühenduse kohtul oleks võimalik teostada kohtulikku kontrolli. Ei ole nõutud, et põhjendus täpsustaks kõiki olulisi faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, kuivõrd küsimust, kas õigusakti põhjendus vastab EÜ artikli 253 nõuetele, tuleb hinnata mitte üksnes lähtuvalt selle sõnastusest, vaid samuti selle kontekstist ning asjaomast valdkonda reguleerivate õigusaktide kogumist.

Määrus nr 2423/1999, millega kehtestatakse kaitsemeetmed CN‑koodi 1701 alla kuuluva suhkru ning CN‑koodide 1806 10 30 ja 1806 10 90 alla kuuluvate suhkru‑ ja kakaosegude suhtes, mis pärinevad ülemeremaadest ja ‑territooriumidelt, vastab neile tingimustele. Esiteks eelnesid selle määruse vastuvõtmisele läbirääkimised komisjoni, Madalmaade Kuningriigi ja teiste liikmesriikide vahel. Teiseks tõi komisjon nimetatud määruse preambulis välja ühenduse suhkruturul tekkinud raskused – põhjused, mille tõttu võisid need raskused kaasa tuua turu ühise korralduse toimimise halvenemise ja kahjulikud tagajärjed ühenduse tootjatele, ning põhjused, mis tingisid EÜ/ÜMT päritolustaatusega suhkru impordile miinimumhinna määramise ja segude impordi allutamise ühenduse järelevalvemenetlusele.

(vt punktid 113–115)

6. Mis puudutab otsuse 91/482 ülemeremaade ja ‑territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta artikli 109 raames võetud kaitsemeedet, siis sellise meetme enda mõttest tuleneb, et teatud imporditud kaupade suhtes kehtib ühenduse kaupadega võrreldes ebasoodne kord. Sellistes tingimustes ei piisa ÜMT otsuse artikli 109 lõike 2 rikkumise olemasolu tuvastamiseks väitest, et nimetatud meede asetab asjaomased imporditud kaubad võrreldes ühenduse kaupadega ebasoodsamasse konkurentsiolukorda. Vastupidi sellele tuleb tõendada, et asjaomane meede ei ole seatud eesmärgi realiseerimiseks sobiv või et see meede ületab seda, mis on eesmärgi saavutamiseks vajalik.

(vt punkt 128)