Kohtuasi T-618/15

Udo Voigt

versus

Euroopa Parlament

Euroopa Parlamendi liige – Parlamendi ruumide kasutada andmise keeld – Kolmanda riigi kodanik – Parlamendi hoonetesse sisenemise keeld – Põhiõiguste harta artikkel 21 – Diskrimineerimine etnilise päritolu tõttu – Diskrimineerimine kodakondsuse tõttu – Väite vastuvõetavus – Diskrimineerimine poliitiliste arvamuste tõttu

Kokkuvõte – Üldkohtu (neljas koda) 20. novembri 2017. aasta otsus

Vt otsuse tekst. (vt punkt 24)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 35)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 39)

Kuigi hageja ei pea tühistamishagi esitamisel sõnaselgelt viitama spetsiifilisele õigusnormile, millel ta nõue põhineb, võib see nii olla vaid tingimusel, et tema argumendid on piisavalt selged, et vastaspool ja liidu kohus saaksid selle õigusnormi raskusteta kindlaks teha. Selles kontekstis on „aluslepingute rikkumine“ üksnes üldine juhtum, mille puhul võib esitada liidu kohtule menetlemiseks tühistamishagi, aga sellega ei ole identifitseeritud väite õiguslik alus. (vt punktid 43 ja 44)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 49 ja 98)

Hagejal ei ole õigust alustada õiguse või institutsioonide huvi kaitseks menetlust ning ta võib esitada tühistamishagi toetuseks vaid neid väiteid, mis teda isiklikult puudutavad. See nõue ei tähenda siiski, et liidu kohus võib tunnistada väite vastuvõetavaks üksnes eeldusel, et see seondub ainult hageja isikliku olukorraga. Tegelikult on hageja väited vastuvõetavad siis, kui nad võivad päädida tühistamisega, millest hagejal võib olla kasu. (vt punkt 71)

Kui ühes ja samas üldise ulatusega õigusaktis kasutatakse kahte erinevat terminit, on see, kui neile mõlemale antakse sama ulatus, vastuolus ühtluse ja õiguskindluse nõuetega. Seda enam siis, kui nendel terminitel on tavakeeles teistsugused tähendused. (vt punkt 75)

Kuigi kodakondsus on üksikisiku ja suveräänse riigi vaheline õiguslik ja poliitiline suhe, põhineb mõiste „etniline päritolu“ eeldusel, et rahvusrühmi ühendab sama rahva hulka kuulumise tunne või neil on ühine usk, keel, kultuuriline ja traditsiooniline päritolu ning elukeskkond. (vt punkt 76)

ELTL artikli 18 esimene lõik asub kõnealuse lepingu teises osas „Mittediskrimineerimine ja liidu kodakondsus“. Sättes käsitatakse seega liidu õiguse kohaldamisalasse kuuluvaid olukordi, kus liikmesriigi kodanikku koheldakse võrreldes muu liikmesriigi kodanikega diskrimineerivalt üksnes tema kodakondsuse alusel. Järelikult ei ole kõnealune artikkel mõeldud kohaldamiseks neis võimalikes olukordades, kus ebavõrdselt koheldakse liikmesriikide kodanikke ja kolmandate riikide kodanikke. Kuivõrd Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 21 lõiget 2 tuleb käsitada nii, et tal on sama ulatus nagu ELTL artikli 18 esimesel lõigul, ei saa kolmanda riigi kodanik seega tugineda põhiõiguste harta artikli 21 lõikele 2. (vt punktid 80–82)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 87)

Igal Üldkohtule esitatud asjal on oma toimik, mis sisaldab selles asjas poolte esitatud tõendeid ja menetlusdokumente, ning iga toimik on täiesti iseseisev. Seda illustreerib Üldkohtu kodukorra praktiliste rakendussätete punkt 25. On siiski tõsi, et v.a erandjuhtudel, mil dokumendi avalikustamine võib rikkuda head õigusemõistmise tava, on pooltel õigus avalikustada kolmandatele isikutele menetlusdokumente, mida pooled on asjaomases kohtuasjas ise esitanud. Samuti võib menetluspool nõustuda samal tingimusel sellega, et teine menetlusosaline kasutab tema avaldust mõne teise menetluse käigus. (vt punktid 91 ja 92)

Otsus on tehtud võimu kuritarvitades üksnes siis, kui objektiivsete, asjakohaste ja üheselt mõistetavate asjaolude alusel ilmneb, et otsusega püüti saavutada väidetust erinevaid eesmärke. See ei ole nii aga juhul, kui parlamendi president tegi otsuse, mille alusel takistati vene partei liikmetel või toetajatel siseneda institutsiooni hoonetesse, et seal poliitilise koosoleku käigus oma mõtteid avaldada, selle asemel, et loota turvateenistuste sekkumisvõimekusele, sest selles otsuses on arvestatud erilist olukorda, mis iseloomustab hetkel Vene Föderatsiooni ja Euroopa Liidu vahelisi poliitilisi suhteid. Nii on see seda enam, et kuna kõnealune otsus on seotud eelmainitud olukorraga, on sel üksnes ajutine iseloom. (vt punktid 102, 110 ja 118)