Keywords

Summary



Keywords

1. Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Uus taotlus, mis puudutab küsimust, mille suhtes Euroopa Kohus on juba otsuse teinud – Vastuvõetavus

(ELTL artikkel 267)

2. Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78 – Vanuse alusel diskrimineerimise keeld

(Nõukogu direktiiv 2000/78, artikli 6 lõige 1)

3. Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78 – Vanuse alusel diskrimineerimise keeld

(Nõukogu direktiiv 2000/78, artikli 6 lõige 1)

4. Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78 – Vanuse alusel diskrimineerimise keeld

(Nõukogu direktiiv 2000/78, artiklid 1 ja 2)

Summary

1. ELTL artikkel 267 lubab siseriiklikul kohtul alati, kui ta peab seda otstarbekaks, esitada uuesti Euroopa Kohtule tõlgendamiseks küsimusi. Lisaks on ELTL artiklis 267 sätestatud menetluses üksnes asja menetleval ja selle lahendamise eest vastutaval siseriiklikul kohtul kohtuasja eripära arvesse võttes õigus hinnata eelotsuse vajalikkust asjas otsuse langetamiseks ning Euroopa Kohtule esitatavate küsimuste asjakohasust. Järelikult, kui esitatud küsimused puudutavad liidu õiguse tõlgendamist, on Euroopa Kohus põhimõtteliselt kohustatud otsuse langetama. Nii on see juhul, kui eelotsusetaotluse esitanud kohtul on tekkinud küsimus, kas selline siseriiklik eeskiri, mille kohaselt lõpevad pensionile jäämise õiguse tõttu automaatselt nende töötajate töölepingud, kes on saanud 65‑aastaseks, on kooskõlas direktiiviga 2000/78. Järelikult on sellise klausli võimalikku diskrimineerivat olemust käsitlev eelotsusetaotlus vastuvõetav.

(vt punktid 31, 32, 34 ja 35)

2. Direktiivi 2000/78, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus selline siseriiklik õigusnorm, mille alusel on lubatud töölepingute automaatse lõppemise klauslid töötaja jõudmise tõttu pensioniikka, kui ühelt poolt on nimetatud õigusnorm objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud õiguspärase eesmärgiga, mis on seotud tööhõivepoliitikaga ja tööturuga, ning teiselt poolt on selle eesmärgi saavutamise vahendid asjakohased ja vajalikud. Selle loa kasutamine kollektiivlepingus ei jää iseenesest kohtuliku kontrolli alt välja, vaid vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 6 lõike 1 nõuetele peab see samuti järgima asjakohaselt ja vajalikult sellist õiguspärast eesmärki.

Tõepoolest, võttes ühelt poolt arvesse liikmesriikide ulatuslikku kaalutlusruumi nii sotsiaal- ja tööhõivepoliitika vallas kindla eesmärgi järgimise üle otsustamisel, kui ka selle saavutamise meetmete määratlemisel, on sellised klauslid objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud, kuna pensioniikka jõudnud töötajate töölepingute lõppemine soodustab otseselt noori töötajaid, hõlbustades neil töö leidmist, mis on pideva tööpuuduse tõttu muutunud keeruliseks ning kuna peale selle on eakate töötajate õigused asjakohaselt kaitstud. See mehhanism põhineb poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete, demograafiliste ja/või eelarveliste kaalutluste tasakaalul ning sõltub valikust, kas pikendada töötajate tööelus osalemist või vastupidi näha ette nende varasem pensionile jäämine.

Teiselt poolt põhineb see ülesütlemisest erinev mehhanism kokkuleppelisel alusel. See annab nii töötajatele ja tööandjatele individuaalsete töölepingute alusel kui ka tööturu osapooltele kollektiivlepingute alusel − ja seega märkimisväärse paindlikkusega − võimaluse kohaldada seda mehhanismi, nii et oleks võimalik nõuetekohaselt arvesse võtta mitte ainult asjaomase tööturu üldist olukorda, vaid ka kõnealuse töösuhte konkreetseid asjaolusid. Neid asjaolusid arvesse võttes ei tundu ebamõistlik, kui liikmesriigi asutused leiavad, et selline meede nagu töölepingute automaatse lõppemise klauslite lubamine juhul, kui töötaja on jõudnud vanaduspensioniikka, võib olla asjakohane ja vajalik selleks, et saavutada riikliku tööhõive- ja tööpoliitika raames kehtestatud õiguspäraseid eesmärke.

(vt punktid 41, 43, 44, 49, 51, 53, resolutsiooni punkt 1)

3. Direktiivi 2000/78, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus niisugune meede nagu üldkohaldatavas koristusettevõtete töötajate raamkollektiivlepingus ette nähtud töölepingu automaatse lõppemise klausel töötaja jõudmisel pensioniikka, mis saabub 65‑aastaseks saamisel.

Ühelt poolt on nimelt töölepingute automaatse lõppemise klausel, mis tagab töötajatele teatava tööga seotud stabiilsuse ning pikas perspektiivis annab lubaduse minna ootuspäraselt pensionile, kuid jätab samas tööandjatele teatava paindlikkuse oma personali juhtimisel, seega lahknevate, kuid õiguspäraste huvide tasakaalu väljendus, mis kuulub töösuhete komplekssesse konteksti, mis on tihedalt seotud poliitiliste valikutega pensioni ja tööhõive vallas.

Teisalt, kuna asjaomase liikmesriigi õigusnormid ei keela töötamise jätkamist isikul, kes on jõudnud sellisesse ikka, kus tal tekib õigus pensionile ning kuna sellises olukorras töötaja suhtes kehtib jätkuvalt kaitse vanuse alusel diskrimineerimise vastu, ei too töölepingu automaatne lõppemine automaatselt kaasa seda, et puudutatud isikuid kohustatakse lõplikult tööturult lahkuma. Nimetatud klausel ei kehtesta järelikult automaatse pensionile saatmise kohustuslikku korda. See ei keela töötajal, kes seda soovib – näiteks finantsilistel põhjustel, jätkata oma tööelu pärast pensioniea saabumist ning ei jäta vanuse alusel diskrimineerimise vastu ette nähtud kaitse alt välja pensioniealisi töötajaid, kui need soovivad jääda tööturul aktiivseks ning otsivad uut tööd. Neid asjaolusid arvesse võttes ei lähe siseriiklikud õigusnormid kaugemale sellest, mis on vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks, arvestades liikmesriikidele ja tööturu osapooltele antud ulatuslikku kaalutlusruumi sotsiaal- ja tööhõivepoliitika vallas.

(vt punktid 68, 74–77, resolutsiooni punkt 2)

4. Direktiivi 2000/78, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikleid 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui liikmesriik tunnistab üldiselt kohaldatavaks sellise kollektiivlepingu, mis sisaldab koristusettevõtete töötajate töölepingute automaatse lõppemise klauslit, kui nimetatud kollektiivleping ei võta selle kohaldamisalasse kuuluvatelt töötajatelt kaitset, mida neile annavad need vanuse alusel diskrimineerimist keelustavad sätted.

Nimelt ei reguleeri direktiiv 2000/78 iseenesest neid tingimusi, millal liikmesriigid võivad tunnistada kollektiivlepingu üldiselt kohaldatavaks, kuigi liikmesriigid peavad asjakohaste õigus- ja haldusnormidega tagama, et direktiiviga 2000/78 antud kaitse vanuselise diskrimineerimise vastu laieneks täiel määral kõikidele töötajatele.

(vt punktid 79, 80, resolutsiooni punkt 3)