28

Neil asjaoludel otsustas Landgericht Tübingen (Tübingeni teise astme kohus, Saksamaa) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas [audiovisuaaltasu seadus] on liidu õigusega vastuolus põhjusel, et selle sätetes on ette nähtud tasu, mis on liidu õigusega vastuolus olev riigiabi, mis annab eeliseid üksnes avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele SWR ja ZDF võrreldes eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonidega, kuna seda peab iga Baden-Württembergi liidumaal elav täisealine isik alates 1. jaanuarist 2013 tingimusteta maksma avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele? Kas ELTL artikleid 107 ja 108 tuleb tõlgendada nii, et audiovisuaaltasu seaduse vastuvõtmiseks oli vaja komisjoni nõusolekut ja ilma selleta on kõnealune seadus kehtetu? 2. Kas ELTL artikleid 107 ja 108 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad audiovisuaaltasu seaduse sätetele, mille alusel peab iga Baden-Württembergi liidumaal eluaset omav täisealine isik tingimusteta maksma tasu ainult ametlikele või avalik-õiguslikele ringhäälinguorganisatsioonidele, kuna see tasu on liidu õigusega vastuolus olev diskrimineeriv abi, millega kaasneb Euroopa Liidu liikmesriikide ringhäälinguorganisatsioonide tehnilistel põhjustel välistamine, kuna selle tasu makseid kasutatakse konkureeriva ülekandekanali (DVB-T2 – monopol) rajamiseks, mille kasutamine välismaiste ringhäälinguorganisatsioonide poolt ei ole ette nähtud? Kas ELTL artikleid 107 ja 108 tuleb tõlgendada nii, et need ei hõlma ainult kaudset rahalist toetust, vaid ka muid majanduslikult olulisi soodustusi (ise täitedokumendi koostamise õigus, pädevus toimida nii tulu saamise eesmärkidel tegutseva ettevõtja kui ka ametiasutusena, soodsam olukord võlgade suuruse arvutamisel)? 3. Kas võrdse kohtlemise põhimõtte ja eeliseid andva riigiabi keeluga on kooskõlas, kui Baden-Württembergi liidumaa seadusest tulenevalt on Saksa ringhäälinguteenuste osutaja, mis toimib korralduslikult avalik-õigusliku asutusena, aga samas konkureerib reklaamiturul eraõiguslike ringhäälinguteenuste osutajatega, nendega võrreldes paremas olukorras, sest ta ei pea esitama oma nõudeid tema programmi jälgijatele tavapäraselt kohtu kaudu, vaid võib ise ilma kohtu poole pöördumata koostada täitedokumendi, mida saab sundkorras täitmisele pöörata samal viisil nagu kohtulahendit? 4. Kas EIÕK artikliga 10 ja […] harta artikliga 11 on kooskõlas, et liikmesriik näeb Baden-Württembergi liidumaa seadusega ette, et ringhäälinguteenuste osutaja, mis toimib ametiasutusena, võib selle ringhäälinguorganisatsiooni rahastamiseks nõuda rahatrahvi ähvardusel tasu igalt asjaomase programmi levialas elukohta omavalt täisealiselt isikult olenemata sellest, kas isikul on üldse vastuvõtuseade või kas ta jälgib ainult muude, nimelt välismaiste ringhäälinguorganisatsioonide või teiste eraõiguslike ringhäälinguorganisatsioonide programmi? 5. Kas [audiovisuaaltasu seadus], eelkõige selle §‑d 2 ja 3, on kooskõlas liidu õiguses sätestatud võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõttega, kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni rahastamiseks igalt täisealiselt elanikult tingimusteta nõutav tasu koormab üksikvanemat mitu korda rohkem kui näiteks ühise eluruumi kasutajat? Kas [nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT 2004, L 373, lk 37)] tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab ka vaidlusalust tasu ning et seda võib pidada kaudseks diskrimineerimiseks, kui konkreetse kogutud teabe põhjal on 90% ulatuses suurem koormus naistel? 6. Kas [audiovisuaaltasu seadus], eelkõige selle §‑d 2 ja 3, on kooskõlas liidu õiguses sätestatud võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõttega, kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni rahastamiseks igalt täisealiselt elanikult tingimusteta nõutav tasu kujuneb sellistele töötavatele isikutele, kes vajavad tööga seoses lisaks teist elukohta, kahekordseks võrreldes teiste töötavate isikutega? 7. Kas [audiovisuaaltasu seadus], eelkõige selle §‑d 2 ja 3, on kooskõlas liidu õiguses sätestatud võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu ning asutamisvabaduse põhimõttega, kui avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni rahastamiseks igalt täieealiselt elanikult tingimusteta nõutava tasu maksmine on korraldatud nii, et samaväärse levi puhul peab ainuüksi elukoha paiknemise tõttu tasu maksma Saksamaal naaberriigi piiri lähedal elav Saksa kodanik, aga seda ei pea tegema teisel pool piiri elav Saksa kodanik, niisamuti peab tasu maksma välisriigi kodanikust liidu kodanik, kelle elukoht on töö tõttu Saksamaal liidu sisepiiri lähedal, aga ei pea seda tegema teisel pool piiri elav liidu kodanik, kuigi võib-olla ei ole kumbki neist üldse huvitatud Saksa ringhäälinguorganisatsiooni pakutava programmi jälgimisest?“