Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse õigus – Ajavahemik, kuupäev ja tähtaeg – Nädalates väljendatav ajavahemik – Lõppemine – Dies ad quem ’i kindlaksmääramine viitega sündmuse toimumise päevale

(Nõukogu määrus nr 1182/71, artikli 3 lõike 1 teine lõik ja lõike 2 punkt c)

2. Põllumajandus – Ühine turukorraldus – Veise- ja vasikaliha – Lisatasu vasikate enneaegse turustamise puhul – Lisatasutaotluse esitamise tähtaeg – Arvutamine

(Nõukogu määrus nr 1182/71, artikli 3 lõike 2 punkt c; komisjoni määrus nr 3886/92, artikkel 50a)

3. Põllumajandus – Ühine turukorraldus – Veise- ja vasikaliha – Lisatasu vasikate enneaegse turustamise puhul – Lisatasutaotluse esitamise hetke kindlaksmääramine – Siseriikliku korra kohaldamatus – Ühenduse õiguse ühetaoline kohaldamine

(Komisjoni määrus nr 3886/92, artikkel 50a)

4. Põllumajandus – Ühine turukorraldus – Veise- ja vasikaliha – Lisatasu vasikate enneaegse turustamise puhul – Lisatasutaotluse esitamine – Tingimus – Nimetatud taotluse kättesaamine pädeva ametiasutuse poolt enne tähtaja möödumist

(Komisjoni määrus nr 3886/92, artikkel 50a)

5. Põllumajandus – Ühine turukorraldus – Veise- ja vasikaliha – Lisatasu vasikate enneaegse turustamise puhul – Lisatasu saamise täielik välistamine taotluse esitamise tähtaja möödumise korral – Proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine – Puudumine

(Komisjoni määrus nr 3886/92, artikkel 50a)

Summary

1. Määruse nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad, artikli 3 lõike 2 punkti c kohaselt lõpeb nädalates väljendatav ajavahemik viimase nädala selle päeva viimasel tunnil, mis on sama nädalapäev või sama kuupäev, millest ajavahemiku algust arvestatakse. Seda sätet, mis võimaldab kindlaks määrata dies ad quem ’i ehk tähtaja lõppemise päeva, tuleb tõlgendada koostoimes sama määruse artikli 3 lõike 1 teise lõiguga, mille kohaselt tähtaja alguspäev on sündmuse toimumise päev. Teiste sõnadega, kui ühenädalase tähtaja alguseks olev sündmus toimus esmaspäeval, lõpeb tähtaeg järgmisel esmaspäeval, mis on dies ad quem . Kuna see reegel on piisav tähtaja arvutamise viisi ja seadusega sätestatud ajavahemiku lõppemise päeva kindlaksmääramiseks, ei ole vajadust tähtaja alguspäeva, millest tähtaeg kulgema hakkab, ega kulgemise päevade arvu kindlaksmääramiseks.

(vt punktid 33, 36)

2. Määruse nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad, artikli 3 lõike 2 punkti c tuleb tõlgendada selliselt, et nädalates väljendatav ajavahemik, nagu määruse nr 3886/92, milles sätestatakse määrusega nr 805/68 (veiselihaturu ühise korralduse kohta) ettenähtud lisatasukavade üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja millega tunnistatakse kehtetuks määrused nr 1244/82 ja nr 714/89, muudetud määrusega nr 2311/96, artiklis 50a sätestatud tähtaeg seda on, lõpeb viimase nädala selle päeva viimasel tunnil, mis on sama nädalapäev kui vasikate tapmise päev.

(vt punkt 38, resolutiivosa punkt 1)

3. Määruse nr 3886/92, milles sätestatakse määrusega nr 805/68 (veiselihaturu ühise korralduse kohta) ettenähtud lisatasukavade üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja millega tunnistatakse kehtetuks määrused nr 1244/82 ja nr 714/89, muudetud määrusega nr 2311/96, artikli 50a rakendamisel ei ole liikmesriigil õigust määrata lisatasutaotluse esitamise hetk kindlaks siseriikliku korra kohaselt, mida kohaldatakse siseriiklikus õiguskorras sarnaste siseriiklike taotluste esitamise tähtaegadele. Nimetatud artikkel 50a sisaldab täpset reeglit, mida tuleb ühenduses ühetaoliselt kohaldada, et tagada majandustegevuses osalejate võrdsus.

(vt punktid 40–41, resolutiivosa punkt 1)

4. Määruse nr 3886/92, milles sätestatakse määrusega nr 805/68 (veiselihaturu ühise korralduse kohta) ettenähtud lisatasukavade üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja millega tunnistatakse kehtetuks määrused nr 1244/82 ja nr 714/89, muudetud määrusega nr 2311/96, artiklit 50a tuleb tõlgendada selliselt, et lisatasutaotluse saab lugeda tähtaegselt esitatuks ainult siis, kui pädev ametiasutus on selle enne tähtaja möödumist kätte saanud. Tähtaja arvutamise seisukohalt ei ole tähtsust asjaolul, et pädev ametiasutus sai teatud andmed komisjonile esitada, sest tähtaega tuleb kogu ühenduse ulatuses ühetaoliselt kohaldada, et tagada majandustegevuses osalejate võrdne kohtlemine.

(vt punktid 44–45, resolutiivosa punkt 1)

5. Arvestades kava jälgitavuse ja lisatasu – kui konjunktuurist lähtuva abinõu, millega ühelt poolt püütakse vähendada veise- ja vasikaliha ülemäärast pakkumist BSE kriisi järelmina ning teiselt poolt toetada tootmishinda – maksmise tingimuste järgimise kontrolli eesmärke, ei ilmne, et seadusandja oleks ilmselgelt rikkunud proportsionaalsuse põhimõtet, kui ta võttis vastu määruse nr 3886/92, milles sätestatakse määrusega nr 805/68 (veiselihaturu ühise korralduse kohta) ettenähtud lisatasukavade üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja millega tunnistatakse kehtetuks määrused nr 1244/82 ja nr 714/89, muudetud määrusega nr 2311/96, artikli 50a lõike 1, selles osas, millega see artikkel lisatasu taotleja taotluse esitamise tähtaja möödumise korral täielikult välistab, sõltumata tähtaja möödalaskmise olemusest ja olulisusest.

(vt punktid 53, 55–56, resolutiivosa punkt 2)