ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Üldkohtu (teine koda) 21. märtsi 2014. aasta määrus – Frucona Košice vs. komisjon

(kohtuasi T‑11/07 RENV)

„Riigiabi — Alkohol ja alkohoolsed joogid — Maksuvõla tühistamine pankrotimenetluses — Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse see tagasi nõudma — Põhjendatud huvi äralangemine — Vaidlustatud otsuse tühistatav ja seda asendav otsus — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine”

1. Tühistamishagi — Põhjendatud huvi — Otsus, millega kohtumenetluse käigus asendatakse teine otsus — Hageja keeldumine muuta seetõttu oma nõudeid — Hagi eseme äralangemine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine (ELTL artikkel 263; Üldkohtu kodukord, artikkel 114) (vt punktid 34–39)

2. Kohtumenetlus — Kohtukulud — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine — Hagi eseme äralangemine vaidlustatud otsuse tühistamise ja selle asendamise tõttu — Otsus, milles on tehtud ilmne hindamisviga või mille põhjendus on puudulik — Kostjaks oleva institutsiooni kohustus (Üldkohtu kodukord, artikli 87 lõige 6) (vt punktid 41 ja 43–46)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 7. juuni 2006. aasta otsus 2007/254/EÜ, Slovakkia Vabariigi poolt äriühingule Frucona Košice a.s. antud riigiabi nr C 25/2005 (ex NN/2005) kohta (ELT 2007, L 112, lk 14).

Resolutsioon

1. Kohtuotsuse tegemise vajadus on ära langenud.

2. Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Frucona Košice a.s. kohtukulud.

3. Jätta St. Nicolaus – trade a.s. kohtukulud tema enda kanda.

Üldkohtu (teine koda) 21. märtsi 2014. aasta määrus – Frucona Košice vs. komisjon

(kohtuasi T‑11/07 RENV)

„Riigiabi — Alkohol ja alkohoolsed joogid — Maksuvõla tühistamine pankrotimenetluses — Otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse see tagasi nõudma — Põhjendatud huvi äralangemine — Vaidlustatud otsuse tühistatav ja seda asendav otsus — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine”

1. Tühistamishagi — Põhjendatud huvi — Otsus, millega kohtumenetluse käigus asendatakse teine otsus — Hageja keeldumine muuta seetõttu oma nõudeid — Hagi eseme äralangemine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine (ELTL artikkel 263; Üldkohtu kodukord, artikkel 114) (vt punktid 34–39)

2. Kohtumenetlus — Kohtukulud — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine — Hagi eseme äralangemine vaidlustatud otsuse tühistamise ja selle asendamise tõttu — Otsus, milles on tehtud ilmne hindamisviga või mille põhjendus on puudulik — Kostjaks oleva institutsiooni kohustus (Üldkohtu kodukord, artikli 87 lõige 6) (vt punktid 41 ja 43–46)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 7. juuni 2006. aasta otsus 2007/254/EÜ, Slovakkia Vabariigi poolt äriühingule Frucona Košice a.s. antud riigiabi nr C 25/2005 (ex NN/2005) kohta (ELT 2007, L 112, lk 14).

Resolutsioon

1. Kohtuotsuse tegemise vajadus on ära langenud.

2. Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Frucona Košice a.s. kohtukulud.
Hüvitatavad kulud piirduvad ühelt poolt Üldkohtu menetlusega seotud kulude ning teiselt poolt kuludega, mis on sel eesmärgil olnud vältimatud. Sellega seoses on Üldkohus vaba hindama kohtuasja faktilisi asjaolusid, arvestades kohtuvaidluse eset ja laadi, selle olulisust liidu õiguse vaatevinklist, kohtuasja keerukust, töömahtu, mida kohtuvaidlus võis eeldada menetluses osalenud esindajatelt või nõustajatelt, ning poolte menetlusega seotud majanduslikke huvisid. Üldkohus arvestab hüvitatavate kohtukulude summat kindlaks määrates kõigi kohtuasja asjaoludega kuni kohtukulude kindlaksmääramise kohtumääruse tegemiseni, sh kohtukulude kindlaksmääramise kohtumäärusega seotud vältimatute kuludega.

Kui institutsioon kasutab talle Euroopa Kohtu põhikirja artikli 19 esimese lõiguga, mida põhikirja artikli 53 esimese lõigu kohaselt kohaldatakse Üldkohtule, antud õigust kasutada advokaadi abi, siis viimase tasu on hõlmatud menetlusega seotud poolte vältimatute kulude mõistega, ilma et institutsioon peaks tõendama, et selline abi oli objektiivselt põhjendatud. Ei saa olla tegemist hagejate võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisega, kui kostjaks olev institutsioon otsustab kasutada advokaadi teenuseid teatud kohtuasjades, samas kui teistes kohtuasjades esindavad teda tema teenistujad.

Liidu kohus ei ole pädev määrama kindlaks tasusid, mida pooled peavad maksma oma advokaatidele, küll aga peab kohus määrama kindlaks summa, mille ulatuses saab kohtukulud sisse nõuda poolelt, kellelt need välja mõistetakse. Samamoodi ei mõjuta see, et tasu on kindla määraga, hüvitatavate kulude summa hindamist Üldkohtu poolt, kuna kohus tugineb kohtupraktikas kindlalt väljakujunenud kriteeriumidele ning täpsetele andmetele, mida pooled peavad talle esitama. Kuigi selliste andmete puudumine ei takista Üldkohtul määrata õiglaselt hinnates kindlaks hüvitatavate kulude summat, peab Üldkohus andmete puudumisel taotleja väiteid hindama ilmtingimata kitsalt.

(vt punktid 16 ja 20)
Keywords

Subject of the case

Resolutiivosa



Keywords

Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Fumus boni iuris – Kiireloomulisus – Tõsine ja korvamatu kahju – Kumulatiivne iseloom – Kõikide asjaomaste huvide kaalumine – Uurimise kord ja kontrollimise viis – Ajutisi meetmeid kohaldava kohtuniku kaalutlusõigus (ELTL artikli 256 lõige 1, ELTL artiklid 278 ja 279; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 17–20)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Tõsine ja korvamatu kahju – Tõendamiskoormis – Varaline kahju – Olukord, mis võib ohtu seada hagejaks oleva äriühingu olemasolu – Hindamine kontserni olukorda arvestades – Hagejaks oleva äriühingu aktsionäride isiklikku huvi ületav avalik huvi, mis kaasneb liidu institutsioonide vastuvõetud otsuste kohaldamisega (ELTL artikkel 278) (vt punktid 23 ja 24, 32–34)

3. Ajutiste meetmete kohaldamine – Vastuvõetavuse tingimused – Hagiavaldus – Vorminõuded – Väited, mis esmapilgul õigustavad taotletud meetmete kohaldamist (ELTL artiklid 278 ja 279; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 25 ja 26)

4. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Tõsine ja korvamatu kahju – Erakorralised asjaolud – Selle kontserni finantsolukorra arvestamine, kuhu hagejaks olev äriühing kuulub – Juhtumipõhine hindamine – Kontsernisisene terviklik majandusliku olukorra kontrollimine – Mõju (ELTL artikkel 278) (vt punktid 37–40, 43 ja 44)

5. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Kohaldamise tingimused – Tõsine ja korvamatu kahju – Varaline kahju – Kahju, mida saab korvata hiljem kahju hüvitamise nõudega – Kahju, mida ei saa pidada korvamatuks (ELTL artiklid 268, 278 ja 340) (vt punkt 49)

6. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Kohaldamise tingimused – Tõsine ja korvamatu kahju – Kahju tõsiduse hindamine ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku poolt – Õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile rikkumine – Puudumine – Õiguse õiglasele kohtulikule arutamisele rikkumine – Puudumine (ELTL artikkel 278) (vt punktid 54–58)

Subject of the case

Ese

Nõue peatada komisjoni 7. veebruari 2007. aasta otsuse 2007/375/EÜ Prantsusmaal Gardanne’i piirkonnas, Iirimaal Shannoni piirkonnas ja Itaalias Sardiinias alumiiniumoksiidi tootmisel kütusena kasutatava mineraalõli aktsiisimaksust vabastamise kohta (C 78/2001 (ex NN 22/01), C 79/2001 (ex NN 23/01), C 80/2001 (ex NN 26/01) (ELT L 147, lk 29) kohaldamine hagejat puudutavas osas.

Resolutiivosa

Resolutsioon

1. Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

2. Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.
Keywords

Subject of the case

Resolutiivosa



Keywords

Menetlus – Menetlusse astumine – Menetlusse astuja menetlusõiguste ulatuse sõltuvus menetlusse astumise avalduse esitamise kuupäevast (Üldkohtu kodukord, artikli 116 lõige 6) (vt punkt 51)

2. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Komisjoni otsus, millega lõpetatakse menetlus riigiabi valdkonnas – Abi saanud ettevõtjaga konkureeriv ettevõtja – Hagi esitamise õigus – Tingimused (EÜ artikli 88 lõige 2 ja artikli 230 neljas lõik) (vt punktid 88–90, 92, 93, 95, 98)

Subject of the case

Ese

Nõue tühistada osaliselt komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta otsus 2006/951/EÜ Ühendkuningriigi poolt telekommunikatsiooni infrastruktuuri suhtes varamaksu kohaldamise kohta Ühendkuningriigis (C 4/2005 ( ex NN 57/2004, ex CP 26/2004)) (ELT 383, lk 70).

Resolutiivosa

Resolutsioon

1. Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

2. Jätta Vtesse Networks Ltd kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

3. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, AboveNet Communications UK Ltd, Gamma Telecom Ltd, VTL (UK) Ltd ja British Telecommunications plc kannavad oma kohtukulud ise.
ESIMESE ASTME KOHTU MÄÄRUS (apellatsioonikoda)

8. mai 2008

Kohtuasi T-92/07 P

Jacques Frankin jt

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Ametnikud ja ajutised teenistujad – Pension – Pensioniõiguste ülekandmine – Ilmselgelt vastuvõetamatu apellatsioonkaebus – Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus

Ese: Apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 16. jaanuari 2007. aasta otsuse peale kohtuasjas F‑3/06: Frankin jt vs. komisjon (F‑3/06, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), nõudega see otsus tühistada.

Otsus: Jätta apelatsioonkaebus rahuldamata. Mõista komisjoni käesoleva kohtuastme kohtukulud välja Jacques Frankinilt ja 482‑lt muult komisjoni ametnikult ja ajutiselt teenistujalt, kelle nimed on loetletud Esimese Astme Kohtu määruse lisas ja kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud.

Kokkuvõte

Apellatsioonkaebus – Alused – Õigusnormi väidetava rikkumise määratlemata jätmine – Vastuvõetamatus

(Euroopa Kohtu põhikiri, I lisa, artikli 11 lõige 1; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 138 lõike 1 punkt c)

Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 11 lõikest 1 ja Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 138 lõike 1 punktist c tuleneb, et apellatsioonkaebuses näidatakse täpselt selle kohtuotsuse kritiseeritavad osad, mille tühistamist nõutakse, samuti seda nõuet konkreetselt toetavad õiguslikud argumendid. Apellatsioonkaebus ei vasta nimetatud nõudele, kui see ei sisalda argumentatsiooni, milles on konkreetselt näidatud, millist õigusnormi on vaidlustatud kohtuotsuses väidetavalt rikutud, vaid piirdub Avaliku Teenistuse Kohtus juba esitatud väidete ja argumentide kordamisega. Niisugune apellatsioonkaebus kujutab endast tegelikkuses pelka nõuet vaadata uuesti läbi Avaliku Teenistuse Kohtule esitatud hagi, see aga ei ole Esimese Astme Kohtu pädevuses.

(vt punktid 21 ja 22)

Viited: Euroopa Kohus, 4. juuli 2000, kohtuasi C‑352/98 P: Bergaderm ja Goupil vs. komisjon (EKL 2000, lk I‑5291, punktid 34 ja 35); Euroopa Kohus, 10. mai 2001, kohtuasi C‑345/00 P: FNAB jt vs. nõukogu (EKL 2001, lk I‑3811, punkt 30); Euroopa Kohus, 8. jaanuar 2002, kohtuasi C‑248/99 P: Prantsusmaa vs. Monsanto ja komisjon (EKL 2002, lk I‑1, punkt 68); Euroopa Kohus, 11. november 2003, kohtuasi C‑488/01 P: Martinez vs. parlament (EKL 2003, lk I‑13355, punkt 40).
94

Seda järeldust ei muuda hageja väide, et komisjoni käsitluse kohaselt keelab artikli 7 lõige 1 ka osalise elluviimise, isegi kui tegemist on toimingutega, millega kontrolli üle ei anta, ja ta annab osalistele märku, et nad peaksid sellistest toimingutest hoiduma. Kohtuistungil kinnitas komisjon, et kuigi ta ei ole kunagi võtnud ametlikku seisukohta küsimuses, kas artikkel 7 keelab vähemusosaluse omandamist, on komisjon aruteludes koondumisest teatanud pooltega järginud sellist strateegiat, et ta palub osaluse omandajal kuni menetluse lõpuni hoiduda hääleõiguse kasutamisest, olenemata sellest, kas tegemist on kontrolliva osaluse või vähemusosalusega. Seoses sellega tuleb esiteks märkida, et tulenevalt eespool punktis 42 käsitletud pädevuse jaotusest on ühenduse õiguse tõlgendamise ainuõigus Euroopa Kohtul, mitte komisjonil, ja järelikult ei ole komisjoni otsustel – mis on küll kaalukad ja olulised määratlemaks, kas õiguspärane ootus on põhjendatud –, selles küsimuses määravat tähtsust. Teiseks, nagu märkis komisjon kohtuistungil, isegi kui määruse artikli 7 lõiget 1 tõlgendada nii, et see keelab ainult kontrolli üleandmise komisjoni menetluse ajal, ja mitte toiminguid, millega ei suudeta kontrolli muuta, nagu vähemusosalusest tuleneva hääleõiguse teostamine, siis arvestades lühikest tähtaega, mille jooksul komisjon peab teatatud koondumist menetlema ja erinevaid tegureid, mis võivad igal üksikul juhul kontrolli anda, on igal juhul õiguspärane, et komisjon palub osalistel mitte teha toiminguid, mis võivad viia kontrolli muutumiseni. Lisaks, kuigi esmasel vaatlusel ei ole see nõue mis tuleneks määrusest, võivad koondumise osalised soovida selle nõude järgimisega hõlbustada komisjoni haldusmenetlust ja vältida nii riski, et komisjon peab vajalikuks teostada läbiotsimine poolte äriruumides, et kontrollida, kas mõni teatatud koondumise osalise poolt tehtud toiming ei põhjusta kontrolli muutust.
4

Euroopa Kohtu põhikirja artikli 54 kolmandas lõigus on sätestatud, et kui Euroopa Kohtus ja Esimese Astme Kohtus on läbivaatamisel kohtuasjad, millel on sama ese, milles tõstatatakse üks ja seesama tõlgendamisküsimus või vaidlustatakse ühe ja sellesama akti kehtivus, võib Esimese Astme Kohus pärast poolte ärakuulamist menetluse peatada, kuni Euroopa Kohus oma otsuse teatavaks teeb, või kui hagi esitatakse EÜ artikli 230 alusel, võib Esimese Astme Kohus oma pädevusest loobuda, et selliste hagide suhtes saaks otsuse teha Euroopa Kohus. Samas olukorras võib Euroopa Kohus otsustada oma menetluse peatada; sellisel juhul jätkub Esimese Astme Kohtu menetlus.
100

Kui on arvestatud asjaolu, et taotletud ajutise meetme kohaldamata jätmine tooks endaga kaasa pöördumatu muutuse hageja turuosades (Esimese Astme Kohtu presidendi 30. juuni 1999. aasta määrus kohtuasjas T-13/99 R: Pfizer Animal Health vs. nõukogu, EKL 1999, lk II-1961, punkt 138; eespool punktis 71 viidatud määrus Solvay Pharmaceuticals vs. nõukogu, punkt 107, ja eespool punktis 40 viidatud määrus Du Pont de Nemours (Prantsusmaa) jt vs. komisjon, punkt 175), tuleb täpsustada, et nimetatud olukorda saab võrdsustada turult kadumise ohuga ning selle puhul on ajutiste meetmete kohaldamine põhjendatud üksnes siis, kui turuosade pöördumatu muutus on oma iseloomult raske. Seega ei ole piisav, et eksisteerib oht kaotada pöördumatult kui tahes väike turuosa, vastupidi, on tähtis, et vastav turuosa oleks piisavalt oluline. Sellise turuosa kaotusele tuginev hageja peab muu hulgas näitama, et märkimisväärse osa tagasivõitmine – iseäranis sobivate reklaamivõtete abil – on võimatu struktuuriliste või õiguslike takistuste tõttu (vt selle kohta eespool punktis 98 viidatud määrus komisjon vs. Cambridge Healthcare Supplies, punktid 110 ja 111, ja Esimese Astme Kohtu presidendi 26. veebruari 2007. aasta määrus kohtuasjas T-416/06 R: Sumitomo Chemical Agro Europe vs. komisjon, kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punktid 59 ja 60).
Esimese Astme Kohtu (seitsmes koda) 25. septembri 2008. aasta määrus – Stepek vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Masters Golf Company (GOLF-FASHION MASTERS THE CHOICE TO WIN)

(kohtuasi T-294/07)

Ühenduse kaubamärk – Vastulausemenetlus – Ühenduse kujutismärgi GOLF-FASHION MASTERS THE CHOICE TO WIN taotlus – Varasem siseriiklik kujutismärk The Masters ja varasem ühenduse kujutismärk The Masters GOLF COMPANY – Apellatsioonikojale esitatud kaebuse tagasivõtmine – Apellatsioonkoja menetlusega seotud kulud





Ühenduse kaubamärk – Menetlusnormid – Kulude jaotus (nõukogu määrus nr 40/94, artikli 81 lõiked 3 ja 6 ning artikli 89 lõige 1; komisjoni määrus nr 2868/95, artikli 1, eeskiri 94 lõiked 3 ja 7 punktid d ja vi) (vt punktid 29–35)

Ese

Hagi ühtlustamisameti esimese apellatsioonikoja 23. mai 2007. aasta otsuse peale (asi R 95/2007‑1), mis tehti vastulausemenetluses The Masters Golf Company Ltd ja Wilhelm Stepeki vahel.

Kohtuasja asjaolud

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Wilhelm Stepek Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk GOLF-FASHION MASTERS THE CHOISE TO WIN kaupadele klassides 3, 9, 12, 18, 24, 25 ja 28 – taotlus nr 3136041 Vastulause toetuseks esitatud kaubamärgi või tähise omanik: The Masters Golf Company Ltd Vastulause toetuseks esitatud kaubamärk või tähis: siseriiklik kujutismärk The Masters kaupadele klassis 25 ja kujutismärk The Masters GOLF COMPANY (ühenduse kaubamärk nr 1582535) kaupadele klassides 12, 25 ja 28 Vastulausete osakonna otsus: vastulause rahuldada ja lükata registreerimistaotlus kaupadele klassides 12, 25 ja 28 tagasi Apellatsioonikoja otsus: lõpetada menetlus ja tunnistada kaebus vastuvõetamatuks





Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
ESIMESE ASTME KOHTU MÄÄRUS (apellatsioonikoda)

10. juuni 2008





Kohtuasi T‑127/07 P





Francesco Bligny

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Avalik konkurss – Konkursile lubamise tingimused – Kirjaliku katse parandamata jätmine – Konkursiteade – Puudulik taotlus – Kodakondsuse tõend – Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus

Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 15. veebruari 2007. aasta määruse peale liidetud kohtuasjades F‑142/06 ja F‑142/06 AJ: Bligny vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) nimetatud kohtumääruse tühistamise nõudes.

Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Mõista komisjoni kohtukulud välja Francesco Bligny’lt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.





Kokkuvõte





1. Ametnikud – Põhimõtted – Õiguspärase ootuse kaitse

2. Ametnikud – Konkurss – Konkursile lubamise tingimused

(Personalieeskirjad, III lisa artiklid 2 ja 5)





1. Hagi esitamise tähtaega käsitlevast kohtupraktikast tulenevat mõistet „vabandatav eksimus” kohaldatakse analoogiliselt nende kohustuslike tähtaegade puhul, mis on haldusakti või dokumendi administratsioonile endale esitamiseks ette nähtud. Õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtete kohaselt saab eeltoodud mõiste all mõista üksnes erakorralisi asjaolusid, mille puhul eksimuse on põhjustanud eelkõige administratsioon, kes oma tegevusega üksi või määravas ulatuses on ajanud segadusse heauskse isiku, kes on piisavalt täitnud hoolsuskohustust, mida teadlikult isikult üldjuhul nõutakse.

(vt punktid 40 ja 41)

Viited: Esimese Astme Kohtu 29. mai 1991. aasta otsus kohtuasjas T‑12/90: Bayer vs. komisjon (EKL 1991, lk II‑219, punkt 29)

2. Euroopa avalikku teenistusse kandideerimiseks esitatud avaldus, milles sõnaselgelt ja ühemõtteliselt märgitakse, et avaldus loetakse nõuetekohaseks juhul, kui sellele on lisatud kandidaadi kodakondsust tõendav dokument, ei aja eksitusse heauskset kandidaati, kes on piisavalt täitnud hoolsuskohustust, mida teadlikult isikult üldjuhul nõutakse, ning kes ei saa mõistlikult järeldada, et tema kandideerimisavalduse saab ilma tõendavat dokumenti lisamata vastuvõetavaks tunnistada, ning seda isegi siis, kui kandideerimisavalduses ei ole sellist kohustust sisaldava konkursiteate punktidele viidatud.

(vt punktid 44–46)
Nõue peatada komisjoni 7. veebruari 2007. aasta otsuse 2007/375/EÜ Prantsusmaal Gardanne’i piirkonnas, Iirimaal Shannoni piirkonnas ja Itaalias Sardiinias alumiiniumoksiidi tootmisel kütusena kasutatava mineraalõli aktsiisimaksust vabastamise kohta (C 78/2001 (ex NN 22/01), C 79/2001 (ex NN 23/01), C 80/2001 (ex NN 26/01) (ELT L 147, lk 29) kohaldamine hagejat puudutavas osas.
3.

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, AboveNet Communications UK Ltd, Gamma Telecom Ltd, VTL (UK) Ltd ja British Telecommunications plc kannavad oma kohtukulud ise.
22

Komisjoni personali ja halduse peadirektoraadi peadirektor märkis 24. oktoobri 2000. aasta teatises, mis oli mõeldud talitustevahelise koosoleku ettevalmistamiseks ning mis edastati tõlkekeskusele teadmiseks, järgmist: „[Endised] personalieeskirjad nägid algselt ette pensioniskeemi toimimise töötajatele, kellele kohaldati personalieeskirju ning kelle tööandja sai oma vahendid üksnes [ühenduste] eelarvest. [Endised] personalieeskirjad […] ei näinud sõnaselgelt ette pensioniskeemi rahastamist tööandja poolt, keda ei rahastata [ühenduste] eelarvest. Õigustatult võib küsida, kas [ühenduste] eelarvest peab rahastama osa sellise asutuse personalikuludest, käesoleval juhul pensionidest. Tõlkekeskuse asutamismäärus omalt poolt ei näinud sõnaselgelt ette sissemakse tegemist sellesse skeemi, vaid nägi ette, et tõlkekeskusele võidakse [ühenduste] eelarvest maksta toetust kolmel esimesel tegevusaastal, mis viitab kaudselt sellele, et pärast seda rahastab ta ennast ise. Seega oleks ebaloogiline, et ennast ise rahastav asutus vajaks toetusi [ühenduste] eelarvest selles osas, mis puudutab personalikulusid, mis vastavad just pensionidele, samas kui ülejäänud personalikulusid rahastataks tema enda eelarvest. Seetõttu ja kuigi selle kohta ei ole sõnaselget märget ei [endistes] personalieeskirjades ega määruses [nr 2965/94], näib loogiline, et tõlkekeskus tasub tööandjana sissemakse [ühenduste] eelarvesse, et ennast pensionide valdkonnas kohustustest vabastada ning kanda need kohustused üle [ühenduste] eelarvesse. Tegemist on samasuguse olukorraga, millega on tegemist kahe ennast ise rahastava asutuse (OHIM ja CPVO) puhul ning mille tõttu pidid nad tasuma [ühenduste] eelarvesse tööandja osa pensioniskeemi rahastamisest (mis on töötajate omaga võrreldes kahekordne), selleks et pensionidele vastavaid kulusid lõppkokkuvõttes sellest skeemist rahastataks. Probleem seisneb asjaolus, et tõlkekeskus leiab, et praegune õiguslik alus ei ole siduv. Komisjoni õigustalitus kinnitas, et puhtalt juriidilises plaanis tuleb järeldada, et ei ole olemas ühtegi sätet, mis võiks asutustele teha sõnaselgelt kohustuslikuks üldeelarvesse „tööandja” sissemakse tasumise, ning pelk viide eelarve tulude reas näib olevat ebapiisav. Arutelu peab keskenduma seega sellise kohustuse kehtestamiseks kohase õigusliku aluse sisseviimisele ning viidata saab ainult personalieeskirjadele ja/või tõlkekeskuse asutamismäärusele. [Endiste] personalieeskirjade muutmine on küll võimalik ning see võib olla võimalik mitmete ettevalmistavate meetmete raames […] Siiski on väga soovitatav ka määruse [nr 2965/94] muutmine ning see võib olla piisav kinnitamaks, et asutus rahastab ennast täielikult ise, sh personalikulude osas, mis annaks sõnaselge õigusliku aluse tõlkekeskuse poolt sissemakse tasumiseks [ühenduste] eelarvesse.”
7

Hangzhou esitas 11. veebruaril 2009 Esimese Astme Kohtu kantseleisse saabunud kirjaga selle taotluse kohta oma märkused. Ta leiab sisuliselt seda, et taotlus ei ole põhjendatud ning teda ei saa menetluse kuritarvitamises süüdistada. Viimati nimetatud küsimuse osas rõhutab ta eriti, et tal lubati astuda kohtuasja T-469/07 menetlusse, ning kuna selle kohtuasja ese on sama, mis käesoleva kohtuasja oma, siis on tal seaduslik ligipääs nimetatud kohtuasjas esitatud menetlusdokumentidele, sh asjaomasele kostja vastusele. Hangzhou väidab ka seda, et kui nõukogu taotlus rahuldataks, ei oleks tal võimalik Esimese Astme Kohut teavitada, et paralleelses pooleliolevas kohtuasjas, milles Hangzhou on menetlusse astuja, kaitseb nõukogu „seisukohta, mis on olulises õigus- ja faktiküsimuses just vastupidine”.
Nõue tühistada komisjoni 22. novembri 2006. aasta kirjas väidetavalt sisalduv otsus osas, milles see tõlgendab hagejale seatud tingimust piirata oma lehtvaltstoodete müüki „laienenud liidus” nii, et see kehtib alates 1. jaanuarist 2007 ka Bulgaaria ja Rumeenia turu suhtes.
2.

Mõista kohtukulud välja Scientific and Technological Committee of AGH University of Science and Technology’lt; Europejskie Stowarzyszenie Ochrony Środowiskalt; Przedsiębiorstwo Usług Geologiczno – Wiertniczych Chemkop-Geowiert sp. z o.o.‑lt; Stowarzyszenie Obrony Środowiskalt; Fundacja Partnerstwo dla Środowiskalt; Niezależne Forum Ochrony Biosfery Ziemilt; Jan Adamczykilt ja Emanuel Lipartowskilt.
Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 7. märtsi 2007. aasta otsuse (asi R 1123/2006‑1) peale, mis on tehtud kaubamärgi kehtetuks tunnistamise menetluses, mille pooled on ühelt poolt Celltech Pharma GmbH & Co. KG, hiljem Hennig Arzneimittel GmbH & Co. KG ja teiselt poolt Longevity Health Products, Inc.