Sellega seoses, mis puudutab taotlust peatada Euroopa Ravimiameti otsuse avalikustada ravimi müügiloa taotluse raames esitatud uuringud kohaldamine, siis tuleb fumus boni juris’e olemasolu möönda juhul, kui küsimus, kas asjaolu, et hageja on kokku pannud üldsusele teadaolevad teaduslikud andmed ja on neile lisanud teaduslikke salajasi andmeid, et koostada nendest kompleksse andmiku, mis ei ole sellisena kergesti kättesaadav, võib õigustada selle terviku kohtlemist konfidentsiaalsena. Ent see vaidlus tõstatab ka probleeme, mille lahendus ei ole ajutiste meetmete kohaldamise menetluse raames ilmselge. Selle kohta ei ole olemas kohtupraktikat, mis võimaldaks hõlpsasti vastata konfidentsiaalsuse küsimustele, mis tuleb lahendada hiljem tehtava sisulise kohtuotsusega, kuna tegemist on põhimõtteliselt seni käsitlemata küsimustega, mida ei saa esimest korda lahendada ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik, vaid mis nõuavad põhjalikku analüüsimist põhikohtuasja raames.

Ajutiste meetmete kohaldamise raames on fumus boni juris’e tingimus täidetud siis, kui vähemalt üks väide, millega ajutiste meetmete kohaldamist taotlev pool põhimenetluses lahendatavat hagi põhjendab, ei ole esmapilgul arvestatava aluseta. Selline on olukord siis, kui üks esitatud väidetest annab tunnistust keerukate õigusküsimuste olemasolust, mille lahendus ei ole ilmselge ning mis vajavad seega põhjalikku analüüsi, mida ei ole võimalik läbi viia ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustaval kohtunikul, vaid mis peab toimuma sisulises menetluses, või kui poolte lahknevad seisukohad annavad tunnistust sellise olulise õigusliku vaidluse olemasolust, mille lahendus ei ole ilmselge. Sellega seoses tuleb samuti arvesse võtta asjaolu, et ajutiste meetmete kohaldamise menetlus, mis põhineb prima facie hindamisel, ei ole mõeldud selleks, et kindlaks teha keerukate ja ülimalt vaidlust tekitavate asjaolude tegelikkust. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustaval kohtunikul ei ole nimelt niisuguse läbivaatamise jaoks vajalikke vahendeid ja paljudel juhtudel suudaks ta vaevalt seda teha õigel ajal

Ajutiste meetme kohaldamise valdkonnas seisneb olemasolevate eri huvide kaalumine ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku jaoks selles, et ta selgitab välja, kas selle poole huvi, kes taotleb ajutiste meetmete kohaldamist, nende meetmete kohaldamise vastu kaalub üles huvi, mis seisneb vaidlusaluse akti viivitamata kohaldamises, analüüsides selleks konkreetsemalt küsimust, kas selle akti võimalik tühistamine asja sisuliselt arutava kohtu poolt võimaldaks neutraliseerida olukorra, mille oleks tinginud akti viivitamata kohaldamine, ja vastupidi – kas selle akti kohaldamise peatamine takistaks selle täielikku õigusmõju juhul, kui põhimenetluses lahendatav hagi jäetakse rahuldamata. Seoses konkreetsemalt tingimusega, mille kohaselt peab ajutiste meetmete kohaldamise määrusest tulenev õiguslik olukord olema neutraliseeritav, tuleb märkida, et ajutiste meetmete kohaldamise menetluse eesmärk piirdub tulevikus sisulistes küsimustes tehtava otsuse täieliku toime tagamisega. Seega on see menetlus põhimenetluse suhtes, millele see lisandub, puhtalt täiendavat laadi, mistõttu peab ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku otsus olema ajutist laadi selles mõttes, et see ei tohi mõjutada tulevikus sisulistes küsimustes tehtava kohtuotsuse sisu ega muuta seda illusoorseks, jättes selle ilma kasulikust mõjust. Sellest järeldub vältimatult, et huvi, mida kaitseb ajutiste meetmete kohaldamise menetluse pool, ei vääri kaitset juhul, kui see pool palub ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustaval kohtunikul teha otsus, mis ei ole sugugi mitte puhtalt ajutist laadi, vaid millega mõjutatakse tulevikus sisulistes küsimustes tehtava kohtuotsuse sisu ning muudetakse see illusoorseks, jättes selle ilma kasulikust mõjust.

Sellega seoses, mis puudutab taotlust peatada Euroopa Ravimiameti (EMA) otsuse, millega EMA jättis hageja ravimi müügiloa taotluse raames esitatud aruannete konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse rahuldamata ja teatas oma kavatsusest avaldada vaidlusalused aruanded kolmandale isikule, kohaldamine, siis kõnealust otsust tühistava kohtuotsuse kasuliku mõju säilitamiseks peab hagejal olema võimalik vältida seda, et EMA avalikustab nimetatud aruanded õigusvastaselt. Tühistava kohtuotsuse muudaks aga illusoorseks ning jätaks kasulikust mõjust ilma see, kui käesolev ajutiste meetmete kohaldamise taotlus jäetakse rahuldamata, kuna sellise rahuldamata jätmise tagajärjel oleks EMA‑l lubatud vaidlusalused aruanded viivitamata avaldada ning mõjutada seega de facto tulevikus sisulistes küsimustes tehtava otsuse sisu, see tähendab tingida tühistamishagi rahuldamata jätmine. Seetõttu on hageja kaitstav huvi olulisem EMA huvist ajutiste meetmete kohaldamise taotluse rahuldamata jätmise suhtes, seda enam, et nende ajutiste meetmete kohaldamine, mida taotletakse, tingiks vaid status quo edasikestmise piiratud ajavahemiku jooksul, samas kui EMA ei väitnud sugugi, et vaidlusaluste aruannete avalikustamine vastaks ülekaalukale vajadusele kaitsta rahvatervist, vaid tugines üksnes üldisele läbipaistvuse põhimõttele.

Mis puutub menetlusse astuja huvisse, kes palus EMA‑l vaidlusalused aruanded avaldada, siis on tõsi, et ta võib väita, et tal on ELTL artikli 15 lõike 3 alusel õigus tutvuda liidu institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidega. Juhul aga, kui ajutisi meetmeid otsustatakse kohaldada, lükkub selle õiguse teostamine lihtsalt edasi, mis tähendab viidatud õiguse teostamise ajalist piirangut, samas kui hageja õigus kaitsta nende aruannete konfidentsiaalsust muutub ajutiste meetmete kohaldamise taotluse rahuldamata jätmise korral olematuks. Sellega seoses, kuivõrd menetlusse astuja tugineb oma õigusele tõhusale õiguskaitsevahendile, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47, väites, et ta peab saama vaidlusaluste aruannetega tutvuda selleks, et ta saaks põhjendada liidu kohtule esitatud hagi, milles ta nõuab, et tühistataks otsus, millega anti hagejale ravimi müügiluba, siis tuleb menetlusse astujal taotleda õigust nende aruannetega tutvuda ja asja sisuliselt arutaval kohtul tuleb hinnata, kas tal tuleb lubada taotletud dokumentidega tutvuda, et järgida tema õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, arvestades et nimetatud aruannetega tutvumise korral oleks menetlusse astujal takistatud neid ebaõiglaselt kasutada, sest ta saaks neid kasutada üksnes enda kaitseks kõnealuses kohtuasjas, mitte aga mingil muul eesmärgil.

(vt punktid 64–71)