2

Vaidluse taust on kokku võetud vaidlustatud kohtuotsuse punktides 1–34 järgmiselt: „[Frucona Košice] olukorra muutumine ja kokkuleppemenetlus 1 […] […] Frucona Košice a.s. on Slovaki õiguse alusel asutatud äriühing, kes tegeles eelkõige piirituse ja piiritusjookide tootmisega. 2 Ajavahemikul november 2002 kuni november 2003 võimaldati [Frucona Košicel] lükata aktsiisivõla tasumist korduvalt edasi. Edasilükkamist lubati pärast seda, kui kohaliku maksuhalduri Košice IV büroo (edaspidi „kohalik maksuamet“) kasuks oli seatud finantstagatised. 3 25. veebruaril 2004 selgus, et [Frucona Košice] ei olnud rahaliste raskuste tõttu võimeline tasuma aktsiisi 2004. aasta jaanuari eest. 1. jaanuaril 2004 jõustunud maksukorralduse seaduse muudatuse tõttu ei saanud [Frucona Košice] enam taotleda aktsiisi tasumise edasilükkamist. 4 Seetõttu võeti [Frucona Košicelt] ära piirituse ja piiritusjookide tootmise ja töötlemise litsents. Alates sellest ajast piirdus ta üksnes piiritusjookide turustamisega kaubamärgi Frucona all; neid piiritusjooke ostis ta vastava lepingu alusel ettevõtjalt O.H., kes tootis jooke litsentsi alusel Frucona Košice tehastes. 5 Frucona Košice oli maksejõuetu ka seaduse nr 328/1991 pankroti ja võlausaldajate kokkuleppe kohta (zákon č. 328/1991 Zb. o konkurze a vyrovnaní) tähenduses. 6 [Frucona Košice] esitas 8. märtsil 2004 Krajský súd v Košiciachile (Košice maakohus, Slovakkia) avalduse kokkuleppemenetluse algatamiseks, tehes oma võlausaldajatele ettepaneku, et ta maksab igaühele 35% võlgnetavast summast (edaspidi „kokkuleppe ettepanek“). [Frucona Košice] koguvõlg ulatus ligikaudu 644,6 miljoni Slovakkia kroonini [(ligikaudu 21,4 miljonit eurot)], millest ligikaudu 640,8 miljonit Slovakkia krooni [(ligikaudu 21,3 miljonit eurot)] moodustas maksuvõlg. 7 Krajský súd v Košiciach [(Košice esimese astme kohus)] lubas 29. aprilli 2004. aasta otsusega algatada kokkuleppemenetluse. 8 Kokkulepet käsitlenud 9. juuli 2004. aasta istungil nõustusid [Frucona Košice] võlausaldajad, sealhulgas kohalik maksuhaldur, kokkuleppe ettepanekuga. Kokkuleppemenetluses osales kohalik maksuamet eelisvõlausaldajana, tema eelisseisund tulenes [Frucona Košice] poolt tasumisele kuuluvate aktsiisi edasilükkamise ajal tema kasuks seatud tagatistest (vt eespool punkt 2). 9 [Frucona Košice] esitas enda väitel enne 9. juulit 2004 kohalikule maksuametile audiitoraruande, mille oli koostanud sõltumatu audiitorettevõtja (edaspidi „aruanne E“), et võimaldada sel ametil hinnata kokkuleppe ja pankroti vastavaid eeliseid. 10 Slovakkia maksuhaldur viis 21. juunil 2004 [Frucona Košice] äriruumides läbi kontrolli. Kontrolli käigus tuvastas ta [tema] finantsolukorra 17. juuni 2004. aasta seisuga. 11 14. juuli 2004. aasta otsusega kinnitas Krajský súd v Košiciach [(Košice esimese astme kohus)] võlausaldajate kokkuleppe. Kokkuleppe kohaselt tuleb Slovakkia maksuhaldurile tasuda võlasummast 35%, ehk ligikaudu 224,3 miljonit Slovakkia krooni [ligikaudu 7,45 miljonit eurot)]. 12 Kohalik maksuamet teatas [Frucona Košicele] 20. oktoobri 2004. aasta kirjas, et võlausaldajate kokkuleppe kava, mille kohaselt ei pea osa maksuvõlast tagasi maksma, on kaudne riigiabi, millele peab heakskiidu andma Euroopa Ühenduste Komisjon. 13 [Frucona Košice] maksis 17. detsembril 2004 muu hulgas kohalikule maksuhaldurile 224,3 miljonit Slovakkia krooni [(ligikaudu 7,45 miljonit eurot)], mis vastas 35%‑le tema koguvõlast. 30. detsembri 2004. aasta otsusega lõpetas Krajský súd v Košiciach [(Košice esimese astme kohus)] kokkuleppemenetluse. 18. augustil 2006 vähendas Krajský súd v Košiciach [(Košice esimese astme kohus)] kohalikule maksuhaldurile tasumisele kuuluvat summat 224,1 miljoni Slovakkia kroonini [(ligikaudu 7,44 miljonit eurot)]. Haldusmenetlus 14 15. oktoobril 2004 esitati komisjonile kaebus [Frucona Košicele] väidetavalt antud ebaseadusliku riigiabi kohta. 15 Slovaki Vabariik teatas 4. jaanuari 2005. aasta kirjaga komisjonile pärast viimase esitatud teabenõuet, et on võimalik, et [Frucona Košicele] on antud ebaseaduslikku riigiabi, ja palus, et komisjon kiidaks selle abi heaks raskustes olevale äriühingule antud päästmisabina. 16 Pärast täiendava informatsiooni saamist teavitas komisjon 5. juuli 2005. aasta kirjaga Slovaki Vabariiki otsusest algatada EÜ artikli 88 lõike 2 alusel asjassepuutuva meetme suhtes ametlik uurimismenetlus. See otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (ELT 2005, C 233, lk 47). 17 Slovaki Vabariik esitas 10. oktoobri 2005. aasta kirjaga komisjonile märkused asjassepuutuva meetme kohta. [Frucona Košice] esitas komisjonile asjassepuutuva meetme kohta oma märkused 24. oktoobri 2005. aasta kirjaga. Komisjon edastas need märkused Slovaki Vabariigile, kellele anti võimalus neile vastata; viimaselt saadi vastus 16. detsembri 2005. aasta kirjaga. Algne otsus 18 Komisjon võttis 7. juunil 2006 vastu otsuse 2007/254/EÜ riigiabi C 25/05 (ex NN 21/05) kohta, mida Slovaki Vabariik on andnud Frucona Košicele (ELT 2007, L 112, lk 14; edaspidi „algne otsus“). Selle otsuse resolutsioon nägi artiklis 1 ette, et riigiabi, mida Slovaki Vabariik andis [Frucona Košicele] kogusummas 416515990 Slovakkia krooni [(ligikaudu 13900000 eurot)], on ühisturuga kokkusobimatu, ning kohustas artiklis 2 selline abi tagasi nõuda. Menetlus Üldkohtus ja Euroopa Kohtus 19 [Frucona Košice] esitas 12. jaanuaril 2007 Üldkohtule hagi algse otsuse tühistamiseks. 20 Üldkohus jättis 7. detsembri 2010. aasta otsusega kohtuasjas Frucona Košice vs. komisjon [(T‑11/07, EU:T:2010:498)] hagi põhjendamatuse tõttu rahuldamata. 21 [Frucona Košice] esitas Euroopa Kohtu põhikirja artikli 56 alusel Euroopa Kohtule apellatsioonkaebuse ja Euroopa Kohus tühistas oma 24. jaanuari 2013. aasta otsusega kohtuasjas Frucona Košice vs. komisjon [(C‑73/11 P, EU:C:2013:32)] [7. detsembri 2010. aasta] kohtuotsuse Frucona Košice vs. komisjon, (T‑11/07, EU:T:2010:498)]. Euroopa Kohus leidis esimese kohtuastme vaidluse sisulise hindamise käigus, et kuna komisjon ei võtnud eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi hindamise raames arvesse pankrotimenetluse kestust, tegi komisjon ilmse hindamisvea, või isegi kui komisjon seda asjaolu mingil määral arvesse võttis, ei ole ta oma otsust õiguslikult piisavalt tõendanud. Lõpuks saatis Euroopa Kohus kohtuasja tagasi Üldkohtusse uueks arutamiseks nende väidete osas, mille suhtes ta otsust ei teinud. 22 Pärast kohtuotsuse [24. jaanuari 2013. aasta kohtuotsuse Frucona Košice vs. komisjon (C‑73/11 P, EU:C:2013:32)] tegemist ja selleks, et kõrvaldada Euroopa Kohtu tuvastatud puudused, võttis komisjon 16. oktoobril 2013 vastu [vaidlusaluse] otsuse […], mille artikkel 1 sätestab, et algne otsus „tühistatakse“. 23 Seejärel leidis Üldkohus [21. märtsi 2014. aasta määrusega kohtuasjas Frucona Košice vs. komisjon (T‑11/07 RENV, ei avaldata, EU:T:2014:173)] vastavalt […], et kohtuotsuse tegemise vajadus algse otsuse tühistamise nõudes on ära langenud. [Vaidlusalune] otsus […] 25 Muu hulgas leidis komisjon [vaidlusaluses] otsuses, et sisuliselt on vaja uurida küsimust, kas kohalik maksuamet – nõustudes kokkuleppe ettepanekuga, mille tulemusel tema võlanõude suurus vähenes 65% võrra – käitus [Frucona Košice] suhtes nagu turumajanduse tingimustes tegutsev võlausaldaja. Ta täpsustas, et maksuameti olukord [Frucona Košice] võlausaldajana oli antud juhtumi puhul siiski ebatavaliselt kindel ja tema õiguslik ja majanduslik olukord oli soodsam kui [Frucona Košice] eraõiguslike võlausaldajate olukord. Lisaks sellele, et kohaliku maksuameti nõuded moodustasid 99% kõigist pankrotimenetluse raames registreeritud nõuetest ja ta oli eelisvõlausaldaja, sai tema nõudeid pankrotimenetluse raames igal ajal rahuldada tagatisvara müügist saadud tulu arvelt ([vaidlusaluse] otsuse põhjendus 80). 26 Esiteks, mis puudutab eraõigusliku võlausaldaja kriteeriumi, siis märkis komisjon muu hulgas, et selle kriteeriumi kohaldatavus sõltub sellest, kas asjaomane liikmesriik tegutses ettevõtjale majanduslikku eelist andes mitte riigiasutusena, vaid muud rolli täites, ning kui liikmesriik tugineb haldusmenetluses sellele kriteeriumile, peab ta kahtluse korral tõendama üheselt ning lähtudes objektiivsetest ja kontrollitavatest tõenditest, et rakendatav meede on seotud tema kui turumajanduse tingimustes tegutseva eraettevõtjaga. Ta viitab selles osas 5. juuni 2012. aasta otsusele kohtuasjas komisjon vs. EDF [(C‑124/10 P, EU:C:2012:318)], punktid 81–85) ([vaidlusaluse] otsuse põhjendus 82). 27 [Vaidlusaluse] otsuse põhjenduses 83 märkis komisjon järgmist: „Lühidalt öeldes väidab Slovaki Vabariik, et tema seisukoht on, et meede on käsitatav riigiabina. Ta tunnistas, et kokkuleppe sõlmimise ajal riigiabi küsimust lihtsalt ei käsitletud, ning taotles vaidlustatud meetme käsitamist päästmisabina. Sellest tulenevalt näib, et eespool osutatud kohtupraktikas esitatud nõuded ei ole antud juhtumi puhul täidetud ja vaidlustatud meede kujutab endast riigiabi [ELTL] artikli 107 lõike 1 tähenduses.“ 28 Teiseks, olles vaidlustatud otsuse põhjenduses 84 märkinud, et „[Frucona Košice] väitis, et meede ei hõlma riigiabi, ning esitas eespool kirjeldatud dokumendid, eelkõige kahe audiitori aruanded“, kontrollis komisjon, kas Slovaki Vabariik tegutses [Frucona Košice] suhtes eraõigusliku võlausaldajana. 29 Selleks võrdles komisjon kõigepealt [Frucona Košice] esitatud tõendite põhjal kokkuleppemenetlust ja pankrotimenetlust ([vaidlusaluse] otsuse põhjendused 88–119), teiseks kokkuleppemenetlust ja maksude sissenõudmise menetlust ([vaidlusaluse] otsuse põhjendused 120–127) ning kolmandaks hindas muid Slovakkia ametiasutuste ja hageja esitatud tõendeid ([vaidlusaluse] otsuse põhjendused 128–138). Komisjoni leidis sisuliselt, et nii pankrotimenetlus kui ka maksude sissenõudmise menetlus on kohaliku maksuameti seisukohalt tunduvalt tulusamad alternatiivid kui kokkuleppe ettepanek ([vaidlusaluse] otsuse põhjendused 119, 124 ja 127). 30 Komisjon jõudis [vaidlusaluse] otsuse põhjenduses 139 järeldusele, et käesoleval juhul ei olnud eraõigusliku võlausaldaja kriteerium täidetud ja et Slovaki Vabariik andis [Frucona Košicele] eelise, mida ta turul ei oleks saanud. Nimetatud otsuse põhjenduses 140 järeldas komisjon, et võla kustutamine, millega kohalik maksuamet kokkuleppe alusel nõustus, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lõpuks järeldas komisjon selle otsuse põhjenduses 182, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv. 31 [Vaidlusaluse] otsuse resolutsioonis on viis artiklit. 32 [Vaidlusaluse] otsuse artikkel 1 sätestab, et „[algne] otsus […] tühistatakse“ (vt punkt 22 eespool). 33 [Vaidlusaluse] otsuse artikli 2 kohaselt on riigiabi, mida Slovaki Vabariik andis [Frucona Košicele] kogusummas 416515990 Slovakkia krooni [(ligikaudu 13900000 eurot)], siseturuga kokkusobimatu. 34 [Vaidlusaluse] otsuse artiklis 3 kohustas komisjon Slovaki Vabariiki nõudma [Frucona Košicelt] tagasi ebaseaduslikult antud abi koos intressidega.“