Kohtuasi C-511/06 P

Archer Daniels Midland Co.

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Apellatsioonkaebus — Konkurents — Kartellikokkulepped — Sidrunhappe turg — Trahvisumma kindlaksmääramine — Eestvedaja roll — Kaitseõigused — Kolmandas riigis toimunud menetluses kogutud tõendid — Asjaomase turu määratlemine — Kergendavad asjaolud”

Kohtujurist P. Mengozzi ettepanek, esitatud 6. novembril 2008 I ‐ 5848

Euroopa Kohtu otsus (esimene koda), 9. juuli 2009 I ‐ 5912

Kohtuotsuse kokkuvõte

Kartelli eestvedajaks kvalifitseerimine mõjutab oluliselt selleks kvalifitseeritud ettevõtjale määratava trahvi suurust. Nagu on märgitud suuniste määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja estü asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta punktis 2, on tegemist raskendava asjaoluga, mis toob kaasa trahvi põhisumma märkimisväärse suurendamise. Arvestades teatise – mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul – B-jao alapunkti e sõnastust, välistab see kvalifikatsioon ka kohe trahvi väga olulise vähendamise, isegi kui eestvedajaks kvalifitseeritud ettevõtja täidab kõik ülejäänud teatises sätestatud tingimused, mis talle sellist vähendamist võimaldaksid. Seega tuleb komisjonil vastuväiteteatises esitada asjaolud, mis tema arvates on asjassepuutuvad selleks, et süüdistatav ettevõtja, kes võidakse kartelli eestvedajaks kvalifitseerida, saaks sellele vastuväitele vastata. Samas arvestades, et selle teatise esitamine on vaid lõppotsuse vastuvõtmiseks läbitav etapp ja et seega ei sisalda see komisjoni lõplikku seisukohta, ei saa nõuda, et komisjon annaks juba selles etapis õigusliku kvalifikatsiooni asjaoludele, millele ta tugineb lõppotsuses ettevõtja kartelli eestvedajaks kvalifitseerimisel. Komisjon ei ole seega kohustatud vastuväiteteatises selgitama, kuidas ta kavatseb trahvimäära kindlaksmääramiseks faktilisi asjaolusid kasutada ja kas ta kavatseb nende asjaolude alusel ettevõtja kartelli eestvedajaks kvalifitseerida. Komisjon on siiski kohustatud need faktilised asjaolud vastuväiteteatises vähemalt ära märkima. Kui dokumentideks ja tõenditeks, millest nähtuvad kartelli eestvedajaks kvalifitseerimise aluseks olevad asjaolud, on rikkumismenetluses ülekuulatud isikute ütlused, mis on seega oma olemuselt mingil määral subjektiivsed, siis see, et need dokumendid on lisatud vastuväiteteatisele, ilma et neid asjaolusid oleks sõnaselgelt mainitud vastuväiteteatise enda tekstis, ei võimalda asjassepuutuval ettevõtjal esiteks hinnata, kui usaldusväärseks peab komisjon igat nendes dokumentides sisalduvat asjaolu, teiseks vaidlustada ja kolmandaks järelikult ka tõhusalt teostada oma kaitseõigusi. Seetõttu rikkus komisjon sellega, et ta kvalifitseeris ettevõtja kartelli eestvedajaks vastuväiteteatisele lisatud asjaolude alusel, mida selles teatises mainitud ei olnud, selle ettevõtja kaitseõigusi ning ta ei saa nendele asjaoludele tugineda tema kvalifitseerimisel kartelli eestvedajaks. Kui vastuväiteteatises ei ole esitatud muid tõendeid, mille alusel saab ettevõtja kartelli eestvedajaks kvalifitseerida, ei saa komisjon tema suhtes jätta kohaldamata koostööteatise B-jagu põhjusel, et ettevõtjal oli kartelli eestvedaja roll. (vt punktid 70–72, 80, 89, 90, 93–95, 112, 133, 136)

Trahvi põhisumma vähendamine vastavalt suuniste määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja estü asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta punktile 3 on tingimata seotud konkreetse juhtumi asjaoludega, sest rikkumise lõpetamine ei too kaasa trahvi põhisumma automaatset vähendamist. Kergendavate asjaolude arvessevõtmisega nõustumine olukorras, kus ettevõtja on sellise ilmselgelt ebaseadusliku kokkuleppe pool, mille suhtes ta teadis või pidi teadma, et tegemist on rikkumisega, võib julgustada ettevõtjaid jätkama salajast kokkulepet nii kaua kui võimalik lootuses, et nende käitumist mitte kunagi ei avastata, kuid samas teades, et kui see avastatakse, võidakse nende trahvi vähendada, kui nad rikkumise lõpetavad. Selline nõustumine võtaks määratavalt trahvilt kogu hoiatava mõju ja kahjustaks EÜ artikli 81 lõike 1 kasulikku mõju. Seega ei saa komisjon olla kohustatud talle määratud trahvi põhisummat vähendama põhjendusel, et ta lõpetas oma ebaseadusliku tegevuse kohe, kui kolmanda riigi konkurentsiasutused sekkusid. (vt punktid 100, 102, 105 ja 106)

Vastavalt teatise, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul, E-jaole hindab komisjon, kas selle teatise jagudes B, C või D loetletud tingimused on täidetud, alles oma lõppotsuse tegemise hetkel. Seega ei saanud komisjon lõppotsuse vastuvõtmisele eelnenud menetlusstaadiumis anda apellandile trahvi mis tahes vähendamise suhtes mingeid täpseid tagatisi. (vt punkt 118)

Kuigi rikkumise tegelik mõju turule on asjaolu, mida tuleb selle rikkumise raskuse hindamisel arvesse võtta, on see vaid üks kriteerium teiste kriteeriumide seas, milleks on rikkumise laad ja geograafilise turu suurus. Samuti on suunistes määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja estü asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta täpsustatud, et tegelikku mõju turule tuleb arvesse võtta vaid siis, kui see on mõõdetav. (vt punkt 125)