Neil asjaoludel kujutab komisjoni määrus, mis käsitleb selliste asendamisele kuuluvate ainete heakskiidu pikendamist nagu metalaksüül, endast määruse 2015/408 rakendusmeedet ELTL artikli 263 neljanda lõigu viimase lauseosa tähenduses. Kõnealuse määruse tagajärjed, mis on seotud metalaksüüli sisaldavate taimekaitsevahendite tervise- või keskkonnariskide võrdleva hindamise läbiviimisega liikmesriikide poolt võrreldes asendustoote või taimekahjustajate mittekeemilise tõkestus- või tõrjemeetodiga tekivad metalaksüüli importija suhtes üksnes liikmesriikide pädevate asutuste vastuvõetud aktide vahendusel ja need aktid on seega rakendusmeetmed ELTL artikli 263 neljanda lõigu viimase lauseosa tähenduses.

Määruse 2015/408, millega rakendatakse määruse nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu, õiguslikud tagajärjed, mis puudutavad metalaksüüli pikendatud heakskiidu kehtivusaega, realiseeruvad metalaksüüli importija suhtes üksnes rakendusmeetmete vahendusel. Määruse nr 1107/2009 sätetest ja eelkõige artikli 24 lõikest 2 tuleneb nimelt, et määrusega 2015/408 metalaksüüli kvalifitseerimine asendamisele kuuluvaks aineks ei mõjuta selle aine heakskiidu pikendamise menetluse kohaldamist. Kõnealune menetlus eeldab samamoodi nagu määrusele 2015/408 lisatud loetellu kandmata toimeaine heakskiidu pikendamise menetluski, et komisjon võtab määruse nr 1107/2009 artikli 20 lõike 1 alusel vastu määruse.

Asjaolu, et liidu halduse üldakt vajab ELTL artikli 263 neljanda lõigu viimase lauseosa tähenduses rakendusmeetmeid, mistõttu määruse teatud õiguslikud tagajärjed realiseeruvad üksnes nende meetmete kaudu, ei välista siiski, et määrus tekitab füüsilise või juriidilise isiku õiguslikule olukorrale muid õiguslikke tagajärgi, mis ei sõltu rakendusmeetmete võtmisest.

ELTL artikli 263 neljanda lõigu viimase lauseosa sõnastus ei nõua, et selleks, et meetme võiks kvalifitseerida halduse üldakti rakendusmeetmeks, peaks see akt olema meetme õiguslik alus. Sama meede võib olla nii selle akti rakendusmeede, mille sätted on meetme õiguslik alus, kui ka eraldiseisva akti rakendusmeede, kui viimati nimetatud akti kõik õiguslikud tagajärjed või osa neist realiseeruvad hageja suhtes üksnes selle meetme vahendusel.

Isikud, kes ei ole otsuse adressaadid, saavad väita, et otsus puudutab neid ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses isiklikult, ainult juhul, kui otsus mõjutab neid mingite neile omaste tunnuste või neid iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis neid kõigist teistest isikutest eristab ning seetõttu individualiseerib neid sarnaselt otsuse adressaadiga. Asjaolu, et nõukogul või komisjonil on erinormide alusel kohustus võtta arvesse seda, millised tagajärjed on nende kavandataval aktil teatud isikute olukorrale, võib neid isikuid individualiseerida, kui on tõendatud, et akt mõjutab neid faktilise olukorra tõttu, mis neid kõigist teistest isikutest eristab.

Seoses hagiga, mille on vaseühendite tootjate ühendus esitanud määruse 2015/408 peale, millega rakendatakse määruse nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu, ei saa ainuüksi asjaolu, et hageja osales menetluses, mille tulemusel kanti metalaksüül direktiivi 91/414 taimekaitsevahendite turuleviimise kohta I lisasse, teda vaidlusaluse määruse suhtes individualiseerida. Määrus 2015/408 puudutab hagejat nimelt üksnes seetõttu, et objektiivsete kriteeriumide põhjal on ta metalaksüüli importija ja seda ainet sisaldavate toodete müüja, samamoodi nagu see puudutab mis tahes muud ettevõtjat, kes on tegelikult või potentsiaalselt samasuguses olukorras.

(vt punktid 87, 89, 90 ja 91)