ET Euroopa Liidu Teataja C 112/20

Euroopa Komisjoni 24. detsembril 2017 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 13. oktoobri 2017. aasta otsuse peale kohtuasjas T-572/16, Brouillard versus komisjon

(Kohtuasi C-728/17 P)

(2018/C 112/27)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Mihaylova, G. Gattinara)

Teine menetlusosaline: Alain Laurent Brouillard

Apellandi nõuded

— tühistada Üldkohtu 13. oktoobri 2017. aasta kohtuotsus Brouillard vs. komisjon (T-572/16);

— jätta esimeses kohtuastmes esitatud hagi rahuldamata;

— mõista kõik kohtukulud mõlemas kohtuastmes välja vastustajalt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse esimese väite kohaselt on rikutud õigusnormi ja moonutatud fakte. See väide jaguneb kolmeks osaks ja puudutab vaidlustatud kohtuotsuse punkte 36, 39, 43–56, 62 ja 63.

Väite esimeses osas leiab komisjon, et Üldkohus rikkus konkursiteate tõlgendamisel õigusnormi. Üldkohus asus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 36, 45 ja 47–56 ebaõigele seisukohale, et esiteks ei peeta konkursiteates kasutatud väljendis „täiemahuline õigusharidus“ sisalduva omadussõnaga „täiemahuline“ silmas nõutava diplomi sisu, ja teiseks ei viita väljendis „vähemalt magistrikraadile vastav diplom“ sisalduv sõna „vähemalt“ diplomile, vaid haridusele. Komisjon leiab ka, et kontekstuaalne ja teleoloogiline tõlgendus ei toeta Üldkohtu järeldusi, sest konkursil osalemise tingimusi tuleb tõlgendada lähtuvalt täidetava ametikoha tööülesannete kirjeldusest ning konkursiteate I lisa kohaselt seisnevad need ülesanded tõlketöös, mida teevad „kõrgelt kvalifitseeritud diplomeeritud juristid“.

Väite teises osas leiab komisjon, et vaidlustatud kohtuotsuse punktides 46–49 ja 52–53 on rikutud õigusnormi personalieeskirjade artikli 5 lõike 3 punkti c tõlgendamisel. Komisjon leiab, et see säte ei ole töölevõtmismenetluste puhul asjakohane ja eelkõige ei takista see administratsioonil nägemast konkursiteate sisu koostamisel ette selles sättes sätestatutest rangemaid osalemistingimusi. Vastupidi Üldkohtu järeldusele ei saa konkursiteadet tõlgendada personalieeskirjade selle sätte alusel.

Väite kolmandas osas leiab komisjon, et moonutatud on Poitiers’ ülikooli kutsemagistri ja esimese kohtuastme hageja kandideerimisavalduse sisu. Komisjoni hinnangul ilmneb nendest kahest tõendist selgelt, et hagejal ei ole diplomit, mis tõendaks 2-aastase magistriastme õppekava läbimist kokku 5-aastaste ülikooliõpingute järel, nagu oli nõutud konkursiteates. Üldkohtu järeldused vaidlustatud kohtuotsuse punktides 39, 43–44 ja 52–54 on seega väärad.

Apellatsioonkaebuse teise väite kohaselt on rikutud õigusnormi konkursikomisjoni volituste piire reguleerivate õigusnormide tõlgendamisel seoses kandidaadi diplomi olemasolu kontrollimisega. Käsitletava teise väitega, mis puudutab vaidlustatud kohtuotsuse punkte 37, 52 ja 54–56, soovib apellant vastu vaielda Üldkohtu arutluskäigule, mille kohaselt oleks konkursikomisjon pidanud esimese kohtuasja hageja diplomit arvesse võtma üksnes liikmesriigi õigusnormide põhjal, mis reguleerivad diplomite väljaandmist.

Apellatsioonkaebuse kolmas väide, mis puudutab vaidlustatud kohtuotsuse punkte 39, 44, 47–48, 52 ja 57–61, tuleneb põhjendamiskohustuse rikkumisest, mis seisneb selles, et Üldkohus ei ole piisavalt selgitanud, millised toimikumaterjalid kinnitavad, et esimese kohtuastme hagejal on diplom, mille tõttu ta vastas konkursiteates nõutud tingimusele. Lisaks räägib Üldkohus iseendale vastu, sest ühest küljest leiab ta, et täielik õigusharidus ja ülikooli õppekava täielikku läbimist tõendav diplom on kaks erinevat kategooriat, kuid teisest küljest tuvastas ta diplomi olemasolu, märkimata, milline asjaolu võimaldab lugeda tõendatuks ülikooli õppekava täieliku läbimise. Viimaseks väidab apellant, et Üldkohus ei selgitanud piisavalt, mis põhjusel keelduti jõustunud kohtuotsuses T-420/13 tunnustamast hageja diplomit Euroopa Kohtule tõlketeenust osutavate vabakutseliste tõlkijate leidmiseks korraldatud hankemenetluses, samas kui nüüd peetakse seda diplomit sobivaks sama hageja nimetamiseks õiguskeeleeksperdi alalisele ametikohale Euroopa Kohtu tõlketeenistuses.