ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravad meetmed – Kohaldamisala – Isikud, kes on seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist või kuritarvitamist – Mõiste – Isikud, kes on need teod toime pannud minevikus, sõltumata sellest, et puuduvad tõendid nende seotuse või osalemise kohta nendes tegudes praegu – Hõlmamine (Nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP, muudetud otsustega (ÜVJP) 2016/2231 ja (ÜVJP) 2020/2033, artikli 3 lõike 2 punkt b ja lisa II; nõukogu määrused nr 1183/2005, artikli 2 b lõike 1 punkt b ja määrus 2020/2021, lisa) (vt punktid 120, 121, 123)
7.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravad meetmed – Kohaldamisala – Isikud, kes on seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist või kuritarvitamist – Mõiste – Isikud, kes on need teod toime pannud minevikus, sõltumata sellest, et puuduvad tõendid nende seotuse või osalemise kohta nendes tegudes praegu – Hõlmamine (Nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP, muudetud otsustega (ÜVJP) 2016/2231 ja (ÜVJP) 2020/2033, artikli 3 lõike 2 punkt b ja lisa II; nõukogu määrused nr 1183/2005, artikli 2 b lõike 1 punkt b, ja määrus 2020/2021, lisa) (vt punktid 119, 120, 122)
6.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravad meetmed – Kohaldamisala – Isikud, kes on seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist või kuritarvitamist – Mõiste – Isikud, kes on need teod toime pannud minevikus, sõltumata sellest, et puuduvad tõendid nende seotuse või osalemise kohta nendes tegudes praegu – Hõlmamine (Nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2016/2231 ja (ÜVJP) 2020/2033, artikli 3 lõike 2 punkt b ja lisa II; nõukogu määrused nr 1183/2005, artikli 2 b lõike 1 punkt b, ja määrus 2020/2021, lisa) (vt punktid 118, 119, 121)
7.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravad meetmed – Kohaldamisala – Isikud, kes on seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist või kuritarvitamist – Mõiste – Isikud, kes on need teod toime pannud minevikus, sõltumata sellest, et puuduvad tõendid nende seotuse või osalemise kohta nendes tegudes praegu – Hõlmamine (Nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP, muudetud otsustega (ÜVJP) 2016/2231 ja (ÜVJP) 2020/2033, artikli 3 lõike 2 punkt b ja lisa II; nõukogu määrused nr 1183/2005, artikli 2 b lõike 1 punkt b, ja määrus 2020/2021, lisa) (vt punktid 120, 121, 123)
7.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravad meetmed – Kohaldamisala – Isikud, kes on seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist või kuritarvitamist – Mõiste – Isikud, kes on need teod toime pannud minevikus, sõltumata sellest, et puuduvad tõendid nende seotuse või osalemise kohta nendes tegudes praegu – Hõlmamine (Nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2016/2231 ja otsuse (ÜVJP) 2020/2033 artikli 3 lõike 2 punktiga b ja lisaga II; nõukogu määrus nr 1183/2005, artikli 2b lõike 1 punkt b ja määrus 2020/2021, lisa) (vt punktid 119, 120, 122)
6.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravad meetmed – Kohaldamisala – Isikud, kes on seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist või kuritarvitamist – Mõiste – Isikud, kes on need teod toime pannud minevikus, sõltumata sellest, et puuduvad tõendid nende seotuse või osalemise kohta nendes tegudes praegu – Hõlmamine (Nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP, muudetud otsustega (ÜVJP) 2016/2231 ja (ÜVJP) 2020/2033, artikli 3 lõike 2 punkt b ja lisa II; nõukogu määrused nr 1183/2005, artikli 2 b lõike 1 punkt b ja määrus 2020/2021, lisa) (vt punktid 121, 122, 124)
6.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravad meetmed – Kohaldamisala – Isikud, kes on seotud sellise tegevuse kavandamise, juhtimise või toimepanemisega, mis kujutab endast inimõiguste rasket rikkumist või kuritarvitamist – Mõiste – Isikud, kes on need teod toime pannud minevikus, sõltumata sellest, et puuduvad tõendid nende seotuse või osalemise kohta nendes tegudes praegu – Hõlmamine (Nõukogu otsus 2010/788/ÜVJP, muudetud otsusega (ÜVJP) 2016/2231 ja (ÜVJP) 2020/2033, artikli 3 lõike 2 punkt b ja lisa II; nõukogu määrus nr 1183/2005, artikli 2 b lõike 1 punkt b ja määrus nr 2020/2021, lisa) (vt punktid 123, 124, 126)
Üldkohtu (üheksas koda) 7. septembri 2022 otsus – Peace United vs. EUIPO – 1906 Collins (MY BOYFRIEND IS OUT OF TOWN)

(kohtuasi T-699/21) ( 1 )

Euroopa Liidu kaubamärk – Tühistamismenetlus – Euroopa Liidu sõnamärk MY BOYFRIEND IS OUT OF TOWN – Tühistatuks tunnistamine – Kaubamärgi tegelikult kasutamata jätmine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 58 lõike 1 punkt a – Tegeliku kasutamise tõendamine – Õiguse kuritarvitamine

1. Euroopa Liidu kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Tühistamise taotlus – Vastuvõetavus – Tingimused – Põhjendatud huvi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 63 lõike 1 punkt a) (vt punkt 24)

2. Euroopa Liidu kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Tühistamise põhjused – Kaubamärgi tegelikult kasutamata jätmine – Kasutamise tõendamine – Tegelik kasutamine – Mõiste – Hindamiskriteeriumid – Konkreetsete ja objektiivsete tõendite esitamise nõue (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 18 lõige 1 ja artikli 58 lõike 1 punkt a) (vt punktid 32–34, 36 ja 37)

3. Euroopa Liidu kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Tühistamise põhjused – Kaubamärgi tegelikult kasutamata jätmine – Kasutamise tõendamine – Tegelik kasutamine – Mõiste – Minimaalse kasutamise taseme kindlaksmääramine – Väljajätmine (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 18 lõige 1 ja artikli 58 lõike 1 punkt a) (vt punkt 35)

4. Euroopa Liidu kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Tühistamise põhjused – Kaubamärgi tegelikult kasutamata jätmine – Sõnamärk MY BOYFRIEND IS OUT OF TOWN (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 18 lõige 1 ja artikli 58 lõike 1 punkt a) (vt punktid 39, 44, 46, 47)

5. Tühistamishagi – Väited – Väited ja etteheited, mis ei saa kaasa tuua vaidlustatud akti tühistamist – Edutud väited (ELTL artikkel 263) (vt punkt 45)

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.

2. Mõista kohtukulud välja Peace United Ltd-lt.

( 1 ) ELT C 37, 24.1.2022.
Üldkohtu (üheksas koda) 13. juuli 2022. aasta otsus – Rimini Street vs. EUIPO (WE DO SUPPORT)

(kohtuasi T-634/21) ( 1 )

Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline registreering – Sõnamärk WE DO SUPPORT – Absoluutne keeldumispõhjus – Eristusvõime puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkt b

1. Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu kaubamärgi mõiste ja Euroopa Liidu kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime – Eristusvõime hindamine – Kriteeriumid (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 18, 19)

2. Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu kaubamärgi mõiste ja Euroopa Liidu kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime – Reklaamlausetest koosnevad kaubamärgid – Eristusvõime – Spetsiifiliste hindamiskriteeriumide kohaldamine – Lubamatus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 20, 21, 24)

3. Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu kaubamärgi mõiste ja Euroopa Liidu kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime – Reklaamlausetest koosnevad kaubamärgid – Objektiivse sõnumi edastav reklaamlause (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punkt 22)

4. Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu kaubamärgi mõiste ja Euroopa Liidu kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime – Reklaamlausetest koosnevad kaubamärgid – Ülistav reklaamfraas (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 23, 42)

5. Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu kaubamärgi mõiste ja Euroopa Liidu kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime – Sõnamärk WE DO SUPPORT (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 26, 46, 50–55)

6. Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu kaubamärgi mõiste ja Euroopa Liidu kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime – Mitmest elemendist koosnev kaubamärk – Pädeva ametivõimu võimalus uurida kaubamärgi iga koostisosa – Vajadus võtta arvesse seda, kuidas asjaomane avalikkus tajub kombinatsiooni tervikuna (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus 2017/1001, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punkt 31)

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.

2. Mõista kohtukulud välja Rimini Street, Inc-ilt.

( 1 ) ELT C 502, 13.12.2021.
103

Sellega seoses tuleb märkida, et EIK leidis EIÕK artiklit 6 tõlgendades, et mõistliku aja põhimõtte eesmärk on eeskätt kaitsta süüdistatavat menetluse liigse viibimise eest ja vältida seda, et tema saatus jääb liiga pikalt lahtiseks, ning et see põhimõte rõhutab, kui oluline on mõista kohut viivitusteta, mis võivad kahjustada kohtumõistmise tõhusust ja usaldusväärsust (vt EIK 7. juuli 2015. aasta otsus Rutkowski jt vs. Poola, CE:ECHR:2015:0707JUD007228710, punkt 126 ja seal viidatud kohtupraktika). Lisaks on EIK asunud seisukohale, et selle põhimõtte rikkumisega võib olla tegemist eeskätt siis, kui kriminaalmenetluse uurimisfaasi iseloomustas rida tegevusetuse perioode, mis on süüks pandavad selle uurimise eest vastutavatele pädevatele ametiasutustele (vt selle kohta EIK 6. jaanuari 2004. aasta otsus Rouille vs. Prantsusmaa, CE:ECHR:2004:0106JUD005026899, punktid 29–31; 27. septembri 2007. aasta kohtuotsus Reiner jt vs. Rumeenia, CE:ECHR:2007:0927JUD000150502, punktid 57–59; ja 12. jaanuari 2012. aasta kohtuotsus Borisenko vs. Ukraina, CE:ECHR:2012:0112JUD002572502, punktid 58–62).
27

Teiseks kinnitab sellist määruse 2017/1001 artikli 40 grammatilist tõlgendust selle artikli kontekst. Nimelt tuleb seda artiklit vastavalt selle lõikele 4 kohaldada koostoimes sama määruse artikli 39 lõikega 3. Viimati nimetatud sättest, nagu seda on tõlgendatud kohtupraktikas, tuleneb, et varasema identse riigisisese kaubamärgi vanemuse nõude ainus tagajärg on see, et ELi kaubamärgi omanikul, kelle esitatud vanemuse nõue rahuldati, on juhul, kui ta loobub varasemast riigisisesest kaubamärgist või laseb selle aeguda, edasi samad õigused, nagu tal oleksid olnud siis, kui viimati nimetatud kaubamärgi registreering endiselt kehtiks (19. jaanuari 2012. aasta kohtuotsus justing, T‑103/11, EU:T:2012:19, punkt 17, ja 20. veebruari 2013. aasta kohtuotsus Langguth Erben vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (MEDINET), T‑378/11, EU:T:2013:83, punkt 28).
3.

Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Isiklik puutumus – Kriteeriumid – Komisjoni otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobivaks – Hagi, mille on esitanud konkureeriv ettevõtja, kes ei ole tõendanud, et tema turupositsiooni on oluliselt kahjustatud – Vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punktid 18 ja 22–22)
3.

Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu kaubamärgi mõiste ja Euroopa Liidu kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Sõnamärgid WELLMONDE ja WELL AND WELL (Nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punktid 36, 40, 43, 45, 46, 49, 51 ja 56–60)
67

On tõsi, et veebisaidil actualite.cd avaldatud 18. detsembri 2019. aasta artiklist „RDC: pour avoir agressé un avocat à Lubumbashi, la police suspend le général Ilunga Luyoyo“ („Kongo Demokraatlik Vabariik: politsei kõrvaldas Lubumbashis toimunud advokaadi ründamisega seoses teenistusest Ilunga Luyoyo“), mille nõukogu esitas 30. oktoobri 2020. aasta kirja lisana, ilmneb, et hageja oli isiklikult seotud ühe advokaadi ründamisega. Just kõnealuse sündmuse tõttu hageja aga oma ametikohast PNCs ilma jäigi. Pealegi on selles artiklis märgitud, et asjaomane rünnak leidis aset pärast hageja ja ühe muu hulgas advokaadina tegutsenud isiku vahelist sõnavahetust, mille põhjus oli eraeluline ega olnud seotud konkreetselt advokaadi kutsetegevusega. Peale selle ei nähtu nõukogu toimikust ning viimane pole ka väitnud, et vaidlustatud aktide vastuvõtmise ajal, mis toimus ligi aasta pärast nimetatud faktilise asjaolu toimumist, oleks hageja uuesti asunud oma ametikohale PNCs või mõnele muule ametikohale, mis on seotud julgeolekuolukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis, või et olnuks võimalus, et ta sellisele ametikohale asub.
232

Siinkohal tuleb ka tähele panna, et määruse 2021/953 põhjenduse 7 kohaselt kinnitavad kättesaadavad teaduslikud tõendid, et inimestel, kes on vaktsineeritud või kellele on hiljuti tehtud COVID-19 test, mille tulemus oli negatiivne, ja neil, kes on viimase kuue kuu jooksul COVID-19-st tervenenud, on väiksem oht nakatada teisi SARS‑CoV‑2 viirusega. Kuna määruse 2021/953 puhul tuleb lähtuda eeldusest, et see on õiguspärane, ei saa hagejad täpsemaid ja veenvamaid tõendeid esitamata selle kehtivust kahtluse alla seada, kusjuures seda enam, et formaalselt ei ole nad esitanud väidet, et see määrus on õigusvastane ELL artikli 277 alusel.
45

Ühelt poolt on need kaalutlused asjakohased põhimõtteliselt kogu vastulausete menetluse kohta (vt selle kohta 6. oktoobri 2021. aasta kohtuotsus Abresham Super Basmati Selaa Grade One World’s Best Rice, T‑342/20, edasi kaevatud, EU:T:2021:651, punkt 26). Teiselt poolt, võttes arvesse, et EUIPO ise märgib õigesti, et määruse 2017/1001 artikli 139 lõike 3 kohaselt on ELi kaubamärgi taotluse muutmisest tuleneval riigisisese kaubamärgi taotlusel asjaomases liikmesriigis ELi kaubamärgi taotluse esitamise kuupäev, tuleb uuesti nentida, et nii oleks ajavahemikul ELi kaubamärgi taotluse esitamisest kuni üleminekuperioodi lõppemiseni võinud tekkida vastuolu (vt eespool punkt 42).
9

EUIPO viies apellatsioonikoda rahuldas selle kaebuse 4. veebruari 2021. aasta otsusega (edaspidi „vaidlustatud otsus“) ning tühistas vastulausete osakonna otsuse. Apellatsioonikoda märkis pärast kaebuse varasema sõnamärgi osas läbivaatamist kõigepealt, et asjaomase avalikkuse moodustab Saksamaa lai avalikkus, kelle tähelepanelikkuse aste varieerub üldjuhul madala ja keskmise vahel, ning et asjaomased kaubad on identsed või väga sarnased. Seejärel märkis ta, et vastandatud tähised on tavapärase eristusvõimega, et visuaalselt on need keskmisest suuremal määral sarnased ja foneetiliselt väga sarnased ning olgugi et need tähised on kontseptuaalselt erinevad, on need tervikuna väga sarnased. Lõpuks leidis apellatsioonikoda, et nimetatud tähiste erinevused ei ole nende eristamiseks piisavad ning ei ole põhjust arvata, et visuaalset ja foneetilist sarnasust neutraliseerib kontseptuaalne erinevus. Seetõttu järeldas ta, et esineb tõenäosus, et asjaomane avalikkus võib need tähised segi ajada, ning laiendas oma järeldust varasemale kujutismärgile ja selle kujutismärgi Euroopa Liitu nimetavale rahvusvahelisele registreeringule.
5

Inglise keeles koostatud aruandes esineb hageja nimi järgmises lõigus: „Both, Leon Leonard Johan Veen and [A] came into noticed in several Dutch investigations concerning suspicious transactions. In addition, Leon Leonard Johan Veen had been reported also in a Swedish investigation concerning drugs trafficking and a Polish investigation concerning fraud.“ (Leon Leonard Johan Veen ja [A] on mõlemad olnud seotud mitme Madalmaade kahtlaseid tehinguid puudutava uurimisega. Lisaks oli Leon Leonard Johan Veeni kohta sisestatud ka hoiatusteade Rootsi ebaseaduslikku uimastikaubandust puudutava uurimise raames ja Poola pettusega seotud uurimise raames.)
40

Pärast seda täpsustust tuleb märkida, et EUIPO kontrollisuuniste punkt 4.3 näeb ette, et kui pikendatava tähtaja pikendamise taotlus esitatakse enne tähtaja möödumist ja seda ei rahuldata, antakse asjaomasele poolele tähtaja järgimiseks vähemalt üks päev, isegi kui pikendamistaotlus saabus viimasel päeval enne tähtaja lõppu. Selleks et säiliks EUIPO suuniste punkti 4.3 kasulik mõju, tuleb asuda seisukohale, et uus tähtaeg määratakse alates kuupäevast, mil EUIPO osakond, kellele on esitatud tähtaja pikendamise taotlus, teeb teatavaks oma vastuse.
218

Hageja ja Grail väidavad 5. oktoobri 2004. aasta kohtuotsusele Eagle jt vs. komisjon (T‑144/02, EU:T:2004:290, punktid 57 ja 58) tuginedes, et komisjon on kohustatud järgima mõistliku aja nõuet. Kuna liidu seadusandja kehtestas lühikesed tähtajad koondumiste kontrollimiseks, eelkõige määruse nr 139/2004 artikli 22 raames, siis on asjaolu, et komisjon ootas mitu kuud enne kutsekirja saatmist, vastuolus hea halduse ja õiguskindluse aluspõhimõttega, mis takistas asjaomastel ettevõtjatel võimalikult vara teada, millised konkurentsiasutused olid pädevad kõnealust koondumist läbi vaatama. Selles osas on komisjon kohustatud tegutsema võimalikult kiiresti, et mitte rikkuda 15 tööpäeva pikkust tähtaega, ning teostama oma pädevust suurima hoolikuse ja hoolsusega. Grail täpsustab sisuliselt, et 5. oktoobri 2004. aasta kohtuotsus Eagle jt vs. komisjon (T‑144/02, EU:T:2004:290, punktid 57 ja 58) hõlmab olukordi, kus õigusnormides ei ole sõnaselgelt kindlaks määratud tähtaega, mistõttu tuleb määruse nr 139/2004 artikli 22 lõike 5 alusel kutsekirja saatmise mõistlikku aega tõlgendada seda kohtupraktikat silmas pidades. Komisjon tegutses ja teavitas asjaomaseid ettevõtjaid oma kavatsusest kohaldada kõnealusele koondumisele oma määruse nr 139/2004 artiklit 22 puudutavat uut lähenemisviisi ülemäärase viivitusega, mis rikkus õiguskindluse põhimõtet. Graili sõnul ei saa komisjonil olla rohkem aega sellise kirja saatmiseks, kui on liikmesriikide käsutuses, et teha kindlaks, kas nimetatud määruse artikli 22 lõike 1 tingimused on täidetud, mida nõuab ka eesmärk, et üleandmised otsustatakse võimalikult kiiresti. Kohtuistungil täpsustasid hageja ja Grail Üldkohtu suulisele küsimusele vastates sisuliselt, et nii toimides rikkus komisjon ka nende kaitseõigust eelkõige seetõttu, et õigel ajal seisukoha esitamise võimaluse puudumine võttis neilt võimaluse parandada olulisi faktivigu; selle kohta tehti kohtuistungi protokolli kanne.
66

Käesoleval juhul väidab hageja, ilma et EUIPO ja menetlusse astujad oleks seda vaidlustanud, et asjaomane avalikkus oli 2013. aastaks Tšehhoslovakkia varasema kaubamärgi ja Jan Nehera nime täiesti unustatud ning et ta ise on pühendanud palju vaeva, aega ja raha, et kaubamärk Nehera taaselustada ning tutvustada Jan Neherat ja tema äriühingu ajalugu. Sellest järeldub, et asi on kaugel sellest, et hageja oleks kasutanud ära Tšehhoslovakkia varasemat kaubamärki ja Jan Nehera nime, vaid ta on teinud omal kulul ärilisi jõupingutusi selle kaubamärgi kuvandi taaselustamiseks ja seega maine taastamiseks. Neil asjaoludel ei näi pelk asjaolu, et vaidlusaluse kaubamärgi reklaamimisel viidati Jan Nehera ja Tšehhoslovakkia varasema kaubamärgi ajaloolisele kuvandile, vastuolus olevat ausa tööstus- või kaubandustavaga.
92

Kohtupraktikast tuleneb, et parlamendil on õigus tugineda üldisele eeldusele, et kahjustatakse uurimise, kontrollimiste või audiitorkontrolli eesmärki, et keelduda avalikustamast uurimisega seotud dokumente, kui menetlus on käimasolev või kui see on juba lõpetatud ning kui viimasel juhul ei ole pädevad riigisisesed ametiasutused veel mõistliku aja jooksul otsustanud oma uurimisaruande alusel meetmeid võtta (vt analoogia alusel 1. septembri 2021. aasta kohtuotsus Homoki vs. komisjon, T‑517/19, ei avaldata, EU:T:2021:529, punkt 63 ja seal viidatud kohtupraktika).
30

Sellega seoses tuleb esiteks märkida, et määruse nr 1307/2013 artikli 52 lõike 2 kohaselt on tootmiskohustusega seotud toetuse saamiseks kõlblikud sektorid ja tooted, mille ammendav loetelu on selles artiklis esitatud. Teiseks võidakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 52 lõikele 3 sellist toetust anda ainult nendele sektoritele või nendele liikmesriigi piirkondadele, kus „konkreetsed põllumajanduslikud tootmisviisid või põllumajandussektorid“ on ühelt poolt eriti tähtsad majanduslikel, sotsiaalsetel või keskkonnaalastel põhjustel, ja teiselt poolt on need sektorid või piirkonnad raskustes. Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, ning muudetakse kõnealuse määruse X lisa (ELT 2014, L 181, lk 1), artikli 52 lõikes 3 on täpsustatud, et need raskused tähendavad tootmise lõpetamise või selle languse ohtu, mis tuleneb muu hulgas tegevuse väikesest kasumlikkusest, ja mis omakorda kahjustab asjaomase piirkonna või sektori majanduslikku, sotsiaalset ja ökoloogilist tasakaalu. Kolmandaks on määruse nr 1307/2013 artikli 52 lõikes 5 sätestatud, et see toetus peab olema vajalik, et innustada säilitama senist tootmistaset asjaomastes sektorites või piirkondades.
189

Need rikkumised tulenevad asjaolust, et III kava niisugusena, nagu seda rakendati, ei kujuta endast riigiabi või – teise võimalusena – et see kava kujutab endast olemasolevat abi; et komisjon on alates 1987. aastast sõnaselgelt ja järgemööda uurinud ning heaks kiitnud Madeira vabatsooni kava; et III kava tingimused tulenevad II kavast; et lisaks sellele, et need tingimused ei ole selged, tõlgendab komisjon neid tingimusi vastuolus 2007. ja 2013. aasta otsuste tekstiga ning oma varasema otsustuspraktikaga; et komisjon on III kava rakendamise vastu esitanud vastuväiteid alles väga hilja; et komisjon nõustus II ja III kava tingimustega, kui ta ei seadnud 2006. aastal kahtluse alla seda, et puudub vajadus lisada Portugali õigusnormidesse kasumi päritolu tingimust puudutav täpsustus. Samuti takistab ametliku uurimismenetluse 29 kuu pikkune kestus asjaomase abi tagasinõudmist.
83

Täiendavalt tuleb meenutada, et väidetavate kulude hüvitamise osas on otsustatud, et vastavalt tõendamiskoormist reguleerivatele põhimõtetele peab ametnik sellise sätte puudumisel, millest tuleneb, et kulud on väidetavalt tekkinud, esitama tõendid selle kohta, et ta on tegelikult kandnud oma töökohustustega otseselt seotud kulusid (vt analoogia alusel 11. juuli 2000. aasta kohtuotsus Skrzypek vs. komisjon, T‑134/99, EU:T:2000:184, punkt 81).
33

Vaidlustatud otsuses, mida täiendab kaebuse rahuldamata jätmise otsus, tõdes CdT pärast seda, kui ta oli märkinud, et hageja ei olnud tasustatud haiguspuhkuse järel võimeline uuesti tööle asuma, et hageja oli teenistustingimuste artiklist 16 tulenevad õigused tasustatud haiguspuhkusele ära kasutanud tulenevalt asjaolust, et õiguse haiguspuhkusele annavad üksnes põhjendatud töölt puudumise perioodid, nagu tuleneb personalieeskirjade artiklist 59, millele teenistustingimuste artikkel 16 viitab, arvestades, et ta ei olnud enam olukorras, kus töölt puudumine on põhjendatud. CdT järeldas sellest, et hageja tekitas oma käitumisega „a fortiori õiguse lõppemise“. Ta lisas, et neil asjaoludel ei saanud hageja väita, et õiguse lõppemine oleks pidanud leidma aset tema teenistusajaga võrdväärse ajavahemiku, s.o 22 aasta lõppedes, samas kui tema puudumine ei anna enam õigust haiguspuhkusele.