ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :169 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS (kolmas koda)
15. detsember 2010
Kohtuasi F-67/09
Nicolás Angulo Sánc hez
versus
Euroopa Liidu Nõukogu
Avalik teenistus — Eripuhkus — Üleneja sugulase raske h aigus — Puhkusepäevade arvutamise viis 
mitme ü leneja sugulase raske h aiguse ko rral
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega N. Angulo Sánchez palub 
tühistada nõ ukogu 8. oktoobri ja 8. detsembri 2008 . aasta otsused, millega kee lduti 
andmast eripuhkust üleneja sugulase raske h aiguse ko rral.
Otsus: Tühistada nõ ukogu 8. oktoobri ja 8. detsembri 2008 . aasta otsused, m illega jäeti 
rahuldamata hageja taotlused eripuhkuse saamiseks. Jätta kõ ik ko htukulud nõ ukogu 
kanda.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Puhkus — Eripuhkus
(Personalieeskirjad, V lisa artikkel 6)
2. Ametnikud — Puhkus — Eripuhkus üleneja sugulase raske haiguse ko rral
(Personalieeskirjad, V lisa artikkel 6)
3. Ametnikud — Hagi — Eelnev halduskaebus — Rahuldamata jätmise otsus — Vaidlustatud akti 
põhjenduste asendamine
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
4. Ametnikud — Hagi — Väited — Ainetu v äide — Vaidlustatud o tsuse a insa p õhjenduse 
nõuetevastasust käsitlev väide — Otsus, mida saab teise põhjendusega õiguspäraselt põhjendada
1. Personalieeskirjade V lisa ar tikkel 6 näeb pe ale üleneja sugulase ra ske h aiguse ette ka t eised 
olukorrad, mil ametnikule võib eripuhkust anda; tegemist on v äga erinevate sündmustega. Teatud 
nendest sündmustest võivad s amal kalendriaa stal olla seotud ametnike m itmete laste või ülenejate 
sugulastega. Mis puudutab lapse sündi või surma või üleneja sugulase surma, siis nende sündmuste 
erilisust arvestades ei ole mõeldav asuda seisukohale, et personalieeskirjade V lisa artiklis 6 sätestatud 
maksimaalne päevade ar v ke htib ka lendriaa sta sisse jäävatele kõ ikidele laste sündidele või laste või 
ülenejate sugulaste surmadele. Nendel juhtudel antakse eripuhkust tingimata iga lapse sünni korral või 
iga lapse või üleneja sugulase surma ko rral. Kuna pe rsonalieeskirjade V lisa artiklis 6 ei tehta selles
2 ECLI:EU:F:2010 :169KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-67/09
ANGULOSÀNCHEZVS.NÕUKOGU
 sättes loetletud sündmuste käsitlemisel vahet, tuleb sellest järeldada , et seadusandja tahtis, et kõiki neid 
sündmusi käsitletaks samal viisil ning seega üleneja sugulase raske h aiguse ko rral on a metnikul õigus 
puhkusele iga üleneja sugulase ko hta kaks päeva aastas.
(vt punktid 38–42 ja 45)
2. Juhul kui institutsioon v õtab vastu sisejuhise, mis viitab pe rsonalieeskirjade V lisa artikli 6 viiendale 
taandele ning näeb ette võimaluse, et ametnikule üleneja sugulase ra ske h aiguse ko rral antavat 
eripuhkust saab pikendada s iis, kui on t äidetud lisatingimused, mis puudutavad e siteks pe rekondliku 
eriolukorra o lemasolu ning teiseks a sjaolu, et üleneja sugulase haigus on kr ooniline, siis tegemist on 
eripuhkuse andmise juhuga, mis ei kitsenda pe rsonalieeskirjade V lisa artiklis 6 sätestatud eripuhkust 
üleneja sugulase raske h aiguse ko rral.
Selline sisejuhis ei ole seega nimetatud ar tikli sätetega vastuolus, ku na seda ko haldatakse ai nult 
raskem as olukorras ku i personalieeskirjade V lisa artikli 6 viiendas taandes sätestatud olukord.
(vt punktid 48 ja 49)
3. Kuigi pe rsonalieeskirjade ar tiklitega 90 j a 91 s ätestatud õ iguskaitsevahendite süsteemis võib 
administratsioon ka ebuse sõnaselgelt rahuldamata jätmise ko rral olla ko hustatud muutma põhjendusi, 
mis on v aidlustatud akti aluseks, ei saa s ee m uutmine toimuda s iis, ku i ka ebuse sõnaselgelt 
rahuldamata jätmise otsus võeti vastu pärast seda, ku i vaidlustatud akti pe ale esitati hagi Avaliku 
Teenistuse Kohtusse.
Otsuse põhjenduste täielikku p uudumist ei saa parandada ad ministratsiooni esitatud selgitustega pärast 
hagi esitamist ko htusse, sest administratsioonile võimaluse andmine parandada p õhjenduste täielikku 
puudumist pärast hagi esitamist ka hjustab poolte võrdsust ko htus, ku na hageja saaks e sitada o ma 
väiteid p õhjenduste ko hta, millest ta sai teada a lles pärast hagiavalduse esitamist, ai nult repliigis. 
Analoogiliselt tuleb samadel põhjustel leida, et ku i administratsioon e i piirdu ee lnevalt olemasoleva 
põhjenduse täiendamisega, vaid ka vatseb vaidlustatud akti põhistada uu e põhjendusega, peab ta seda 
tingimata tegema enne hagi esitamist kohtusse.
(vt punktid 70 ja 71)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 12. veebruar 1992 , kohtuasi T-52/90: Volger vs. parlament (EKL 1992 , lk II-121, punkt 41).
Euroopa Liidu Üldkohus: 9. detsember 2009 , kohtuasi T-377/08 P: komisjon v s. Birkhoff (EKL AT 2009 , lk I-B-1-133 
ja II-B-1-807, punktid 55–60); 12. mai 2010 , kohtuasi T-560/08 P: komisjon v s. Meierhofer (EKL 2010 , lk II-1739 , 
punkt 59).
4. Asjaolu, et teise põhjendusega saaks õ iguspäraselt põhjendada o tsust, m is tugineb üheainsale 
põhjendusele, mille liidu ko hus on t unnistanud nõ uetevastaseks, takistab asjaomase otsuse tühistamist 
ainult sel määral, et administratsioonil ei ole mingit kaa lutlusõigust ning ta saab teha ainult otsuse, 
mille sisu on t ühistatud otsusega sama.
Selleks, et asuda s eisukohale, et ametnikul puudub õigustatud huvi, et tühistataks ad ministratsiooni 
keeldumine rahuldada t ema taotlused eripuhkuse saamiseks ü leneja sugulase raske h aiguse ko rral, ei 
saa ko stja institutsioon v iidata institutsiooni sisejuhises kehtestatud puhkuse saamise tingimusele ehk 
et ei eksisteeri „perekondlikku e riolukorda”, ku na ad ministratsioonil on t ema suhtes väga lai 
kaalutlusõigus, nagu nähtub tingimuse enda sõnastusest.
(vt punktid 75, 76 j a 78)