ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2011 :16 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(teine ko da)
17. veebruar 2011
Kohtuasjas F-119/07
Guido St rack
versus
Euroopa Komisjon
Avalik teenistus — Ametnikud — Lepitusmenetlus — Isikut kahjustav mee de — Personalieeskirjade 
artikkel 73 — Tervisliku seisundi stabiliseerumine — Esialgne hüvitis
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, milles G. Strack palub esiteks 
tühistada ko misjoni kee ldumine ko haldada l epitusmenetlust ja maksta hagejale Euroopa 
ühenduste ametnike õnn etusjuhtumi- ja ku tsehaiguskindlustuse ühiseeskirjade artikli 19 
lõike 4 alusel esialgset hüvitist ning tühistada a metisse nimetava asutuse 20. juuli 
2007 . aasta otsus, millega hageja ka ebus rahuldamata jäeti; teiseks m õista ko misjonilt 
varalise ja mittevaralise ka hju ning hageja tervisele tekitatud ka hju hüvitamiseks h ageja 
kasuks välja kahjuhüvitis, millele lisandub viivitusintress.
Otsus: Tühistada ko misjoni 26. veebruari 2007 . aasta otsus, milles kee lduti hagejale maksmast 
ühiseeskirjade ar tikli 19 l õike 4 ko hast esialgset hüvitist. Jätta hagi ülejäänud osas 
rahuldamata. Jätta ko misjoni kohtukulud tema enda ka nda n ing mõista temalt välja pool 
hageja ko htukuludest. Jätta pool hageja ko htukuludest tema enda ka nda.
Kokkuvõte
1. Tühistamishagi — Vaidlustatav akt — Lepitusmenetluse a lustamisest keeldumise p eale esitatud 
hagi — Väljajätmine
(ELTL artikkel 263)
2. Ametnikud — Haldusorgani hoolitsemiskohustus
(Personalieeskirjad, artikkel 24)
3. Ametnikud — Sotsiaalkindlustus — Õnnetus- ja kutsehaiguskindlustus — Töövõimetus — Hüvitis — 
Õigus hüvitise väljamaksmisele — Tingimused
(Personalieeskirjad, artikli 73 l õike 2 punkt c; õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse ees kirjad, 
artiklid 18–20)
1. Tühistamishagi ei ole vastuvõetav osas, milles see on e sitatud ko stja kee ldumise pe ale alustada 
lepitusmenetlust.
2 ECLI:EU:F:2011 :16KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-119/07
STRACKVS. KOMISJON
Lepitusmenetlus on v abatahtlik vaidluste lahendamise ko rd, mille kon kreetne eesmärk on a nda p ooltele 
võimalus lahendada v aidlus kohtuväliselt. Järelikult, isegi kui ühe poole kee ldumine sellises me netluses 
osaleda v õib vastaspoole huve ka hjustada, eviks n iisuguse kee ldumise tühistamine üksnes hüpoteetilist 
huvi, kuna sellise tühistamisega ei saaks asjaomast poolt sundida l epitusmenetlusega nõ ustuma.
(vt punktid 65 ja 66)
2. Hoolitsemiskohustusest tulenev v astutus on o luliselt suurem, ku i tegemist on s ellise ametniku 
olukorraga, kelle puhul on s elgunud, et tal esinevad v aimse tervise häired. Taolisel juhtumil pe ab 
administratsioon s elle isiku taotlused eriti avatud mee lel läbi vaatama. Eriti oluline on s ee ee lkõige siis, 
kui ametniku t ervisliku s eisundi h alvenemist ei ole vaidlustatud ja tema tervislikku s eisundit jälgiv 
psühhiaater juhib ad ministratsiooni tähelepanu asjaolule, et me ditsiinilisest seisukohast on v aja kiir esti 
võtta mee tmeid selleks, et kon flikti tekitanud olukordad ele lahendus leida j a need lõpetada.
(vt punkt 85)
3. Personalieeskirjade ar tikli 73 l õike 2 punktis c sätestatud püsiva osalise töövõimetuse hüvitise 
saamise õigus tekib alles pärast tervisliku s eisundi stabiliseerumist, mis tähendab tervislikku s eisundit, 
mille puhul on ka nnatanu vigastused ki ndlaks m ääratud sel moel, et vigastustest paranemine või 
nende leeve ndamine ei ole enam tõenäoline ja ravi sisuliselt ei jätkata, kui see ei ole mõeldud seisundi 
halvenemise ära hoidmiseks.
Ametnike õnn etusjuhtumi- ja ku tsehaiguskindlustuse ühiseeskirjade ar tikli 19 l õikes 4 on a ga ette 
nähtud õigus saada e sialgset hüvitist just nimelt põhjusel, et pe rsonalieeskirjade ar tikli 73 l õike 2 
punktis c sätestatud hüvitist m akstakse alles pärast tervisliku s eisundi s tabiliseerumist. Es ialgse 
hüvitise määramine eeldab siiski „püsiva töövõimetuse määra v aidlustamata osa” olemasolu.
Juhul kui ametnik esitab esialgse hüvitise taotluse, peab ad ministratsioon j a ametisse nimetav asutus 
enne taotluse tagasilükkamise otsustamist kon sulteerima eelkõige me ditsiiniekspertidega, institutsiooni 
arstiga ja vajadusel arstliku ko misjoniga, tuginedes analoogia alusel ühiseeskirjade ar tiklitele 18-20. 
Ühiseeskirjade ülesehitusest ja ee lkõige ar tikli 19 l õikest 3 ja ar tiklist 20 t uleneb, et me ditsiinilise 
hinnangu annavad ai nult arstid.
Peale selle, kui administratsioon l ükkab esialgse hüvitise taotluse ilma arstiga kon sulteerimata tagasi, 
rikub ta ühiseeskirjade ar tikli 19 l õiget 4 ja ar tiklit 20 n ing hoolitsemiskohustust. K ui osutatud 
artikli 19 l õike 4 ja hoolitsemiskohustuse rikkumise tõttu haigus süveneb ja tervisliku s eisundi 
stabiliseerumine aeglustub, tuleb tekitatud ka hju hüvitada pe rsonalieeskirjade artikli 73 ra kendamiseks 
ette nähtub me netluse raa mes.
(vt punktid 88, 89, 93, 95 j a 105)
Viited:
Euroopa Kohus: 4. oktoober 1991 , kohtuasi C-185/90 P: komisjon v s. Gill (punkt 24).
Esimese Astme K ohus: 21. mai 1996 ko htuasi T-148/95: W v s. komisjon (punktid 36 ja 37).
Avaliku T eenistuse Kohus: 2. mai 2007 , kohtuasi F-23/05: Giraudy vs. komisjon (punkt 200).