ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud identse või sarnase varasema kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Sõnamärgid ALREX ja ARTEX

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

On olemas tõenäosus, et nii meditsiinisektori erialaspetsialistid (eriarstid, üldarstid ja farmatseudid) kui patsiendid võivad omavahel segi ajada sõnamärgi ALREX, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse kaupade „allergiavastased ravimid, steroidid ja oftalmoloogilised ravimid, nimelt silmatilgad, lahused, geelid ja salvid silmanakkuste ja ‑põletike ravimiseks” jaoks, mis kuuluvad Nizza klassifikatsiooni klassi 5, ja varem Prantsusmaal, Beneluxi maades ja Portugalis sama klassi kaupade „farmaatsiatooted kardiovaskulaarse valdkonna jaoks; farmaatsia-, veterinaaria- ja hügieenitarbed; hambaplommimaterjalid, hambajäljendivaha” jaoks registreeritud sõnamärgid ARTEX, kuna, võttes arvesse ühelt poolt kõnealuste märkide suurt sarnasuse astet ja teiselt poolt asjaomaste kaupade sarnasuse astet, nende erinevused ei ole piisavad, et kõrvaldada segiajamise tõenäosust asjaomase avalikkuse jaoks.

(vt punktid 46, 58, 61)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus – Kaebus ühtlustamisameti vastulausete osakonna otsuse peale – Apellatsioonikoja poolt läbiviidud kontroll – Ulatus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 74)

Summary

Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) osakondade funktsionaalsest järjepidevusest tuleneb, et määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 74 lõike 1 lõpuosa kohaldamisalas peab apellatsioonikoda suhteliste keeldumispõhjustega seotud otsuses tuginema kõikidele faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mis asjaomane pool on esitanud kas esimeses menetlusastmes asja läbivaadanud üksusele või, seoses hilinenult esitatud tõenditega sama artiklis lõikes 2 sätestatut silmas pidades, kaebemenetluse käigus.

Seega ei tulene ühtlustamisameti osakondade funktsionaalsest järjepidevusest, et poolel, kes esimeses menetlusastmes asja läbivaadanud üksusele ei ole selle üksuse poolt määratud tähtaja jooksul esitanud teatavaid faktilisi või õiguslikke asjaolusid, ei oleks lubatud määruse nr 40/94 artikli 74 lõikest 2 tulenevalt esitada neid tõendeid apellatsioonikojas. Vastupidi, ühtlustamisameti osakondade vahelise funktsionaalse järjepidevuse tagajärjeks on, et see pool võib tugineda neile asjaoludele apellatsioonikojas tingimusel, et ta järgib selles menetlusastmes nimetatud määruse artikli 74 lõiget 2.

(vt punkt 37)
Keywords

Summary



Keywords

Kalandus – Mereressursside kaitse – Kalanduskvootide kord – Kogupüügi määrade jaotus liikmesriikide vahel – Suhtelise stabiilsuse põhimõte – Kalandusest sõltuvate piirkondade ja elanikkonna erivajadustega arvestamine – Isikutele subjektiivsete õiguste loomise puudumine

(EÜ artikli 288 teine lõik; 1985. aasta ühinemisakt, artikli 161 lõike 1 punkt f; nõukogu määrus nr 3760/92, artikli 8 lõike 4 punktid i ja ii)

Summary

Suhtelise stabiilsuse põhimõte, mis on sätestatud määruse nr 3760/92, millega luuakse ühenduse kalanduse ja akvakultuurisüsteem, artikli 8 lõike 4 punktides i ja ii, mille alusel jaotab nõukogu püügivõimalused liikmesriikide vahel nii, et kõikide asjaomaste kalavarude kaupa oleks tagatud iga liikmesriigi kalavarude kasutamise suhteline stabiilsus, väljendab üht tingimust ühenduse kalapüügivõimaluste jaotamiseks liikmesriikide vahel neile eraldatud kvootide kaudu ning stabiilsuspõhimõtet tuleb mõista üksnes kui igale liikmesriigile kindlaksmääratud protsendi ulatuses püügiõiguse eraldamist, mis kuidagi ei taga kaluritele kindla koguse kala väljapüüki.

Hispaania ja Portugali ühinemistingimusi puudutava akti artikli 161 lõike 1 punkti f eesmärgiks on üksnes kinnitada anšoovisekvoodid kindlaksmääratud vööndile ning seal ei sisaldu ühtki viidet selles piirkonnas anšoovist püüdvate kahe riigi kalurite olukorrale ega ka nõukogu kohustusele kõnealusele piirkonnale kõrvalpiirkonna kvootide üleminekuks luba andes võtta arvesse nende kalurite erilist olukorda.

Järelikult määratlevad stabiilsuspõhimõte ja ühinemisakti artikli 161 lõike 1 punkt f piisava täpsusega, et kalapüügiõigus on liikmesriikidel ning defineerivad nende õiguste sisu selliselt, et nimetatud õigusnormid ei anna õigusi üksikisikutele.

Selles osas ei oma tähtsust, et eespool viidatud määruse nr 3760/92 kolmeteistkümnenda põhjenduse kohaselt tuleb stabiilsuspõhimõtte puhul arvestada nende piirkondade erivajadusi, kus kohalik elanikkond on suuresti sõltuv kalapüügist ja sellega seotud tegevusest, ning nõukogul tuleb liikmesriikidele kalapüügivõimalusi jaotades kooskõlastada kõigi asjaomaste kalavarude osas iga esindatud liikmesriigi huvid selles osas, mis puudutab eelkõige nende liikmesriikide traditsioonilist kalapüüki ja, vajadusel, sealset kalapüügist sõltuvat kohalikku elanikkonda ja tööstust. Traditsioonilised kalapüügiõigused antakse liikmesriikidele, mitte üksikutele reederitele, nii et viimased ei saa tugineda subjektiivsele õigusele, mille rikkumise korral avaneks neile EÜ artikli 288 teise lõigu alusel õigus hüvitisele.

(vt punktid 87, 89, 91, 93–96)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Sõnamärgid TRAVATAN ja TRIVASTAN

(Nõukogu määrus nrº40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

Itaalia lõpptarbijate, arstide ja farmatseutide puhul esineb sõnamärgi TRAVATAN, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse Nizza kokkuleppe klassi 5 kuuluvate „oftalmoloogiliste farmaatsiatoodete” jaoks, ja sõnamärgi TRIVASTAN, mis on registreeritud varem Itaalias samasse klassi kuuluva „perifeersete veresoonte laiendaja, mis on ette nähtud perifeerse ja ajuveresoonkonna häirete ning silma ja kõrva veresoonkonna haiguste ravimiseks” jaoks, segiajamise tõenäosus määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses.

Esiteks, võttes arvesse, et varasema kaubamärgiga kaitstud toodet võib kasutada silma veresoonkonna haiguste raviks, olgugi et antud kaup on mõeldud veresoonkonna probleemide üldiseks ravimiseks, tuleb seda pidada oftalmoloogilise farmaatsiatoote analoogiks, kuna mõlemal juhul on tegemist silmahaiguste raviga. Teiseks on vastandatud tähised visuaalselt olulisel määral sarnased ning foneetiliselt sarnased.

(vt punktid 60, 75–76)
Keywords

Summary



Keywords

Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Otsus 2001/822 ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta – Otsus, millega keelduti erandi tegemisest nimetatud otsusest osas, mis puudutab Hollandi Antillide päritoluga suhkrule kohaldatavaid päritolueeskirju – Põhjendamiskohustuse rikkumine

(EÜ artikkel 253; nõukogu otsus 2001/822, III lisa artikkel 37; komisjoni otsus 2003/34)

Summary

EÜ artikliga 253 nõutud põhjendused peavad vastama asjaomase akti olemusele ning sellest peab selgelt ja üheselt selguma akti andnud institutsiooni arutluskäik, mis võimaldab huvitatud isikutel võetud meetme põhjuseid mõista ja pädeval kohtuasutusel järelevalvet teostada. Põhjendamise nõuet tuleb hinnata koos asjaoludega, nimelt akti sisu, põhjenduste olemuse ja huviga, mis võib olla akti adressaatidel või teistel otseselt ja isiklikult aktiga seotud isikutel selgituste saamiseks. Ei ole nõutud, et põhjendused täpsustaksid kõiki faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, kuna otsuse põhjenduste vastavust EÜ artikli 253 nõuetele tuleb hinnata mitte ainult selle sõnastust, vaid ka konteksti ja asjaomase valdkonna õiguslikku regulatsiooni silmas pidades.

EÜ artikli 253 nõuetele ei vasta komisjoni otsus, millega keelduti erandi tegemisest otsusest 2001/822 ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta osas, mis puudutab Hollandi Antillide päritoluga suhkrule kohaldatavaid päritolu eeskirju, mis ei võimalda piisava selgusega kindlaks teha kõigepealt põhjust, mis viis komisjoni järelduseni, et küsimust on võimalik lahendada päritolu kumulatsiooni käsitlevate normide abil ja et Guyana suhkru kasutamine ei sunni tootjat oma tegevust lõpetama, seejärel asjaolu, kas komisjon kohaldas või mitte ÜMT otsuse III lisa artikli 37 lõike 3 punkti b, mis puudutab päritolu eeskirjadest erandi tegemise tingimusi, ja lõpuks komisjoni poolt kasutatud Guyana suhkru lisandväärtust puudutavat arvutusmeetodit selle lisa artikli 37 lõike 7 võimaliku kohaldamise raames.

(vt punktid 20, 42–43, 45, 49)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud identse või sarnase varasema kaubamärgi omaniku vastulause

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud identse või sarnase varasema kaubamärgi omaniku vastulause

(Nõukogu määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

1. Nõukogu määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b kohase kaubamärkide sarnasuse hindamisel ei pea kohtupraktika kohaselt avalikkus üldreeglina mitmeosalise kaubamärgi kirjeldavat osa kaubamärgist tekkivas üldmuljes eristavaks ja domineerivaks, kombineeritud kaubamärgi nõrk eristusvõime ei pea tingimata käima domineeriva osa kohta, kuna tarbijad võivad panna tähele ja meelde jätta tähise asukoha või suuruse.

Siiski tuleb kaubamärke võrrelda lähtuvalt nendest jäävast tervikmuljest, arvestades eriti nende kaubamärkide osade eristusvõimet seoses asjassepuutuvate kaupade või teenustega; selleks, et pidada kaubamärke sarnasteks, ei piisa, et tuvastatakse see, et kombineeritud kaubamärgi üks visuaalset muljet tekitav osa ja teise tähise ainus element on identsed või sarnased. Teisalt tuleb järeldada, et sarnasus on olemas, kui kombineeritud kaubamärgi tervikmuljes domineerib ainult üks selle osadest sellisel viisil, et kaubamärgi teised koostisosad tunduvad olevat ebaolulised nende kaupade või teenuste kohta asjaomasele avalikkusele meelde jäävas muljes.

(vt punktid 32 ja 33)

2. Keskmise tarbija jaoks ei teki segiajamise tõenäosust musta-valgekirju lehma nahka kujutava kujutismärgi puhul, mille registreerimist on taotletud Nizza kokkuleppe klassi 29 kuuluvate kaupade „piim, piimajoogid, piimatooted, koor ja jogurt” jaoks, ja varasema kombineeritud kaubamärgi vahel, mille üheks osaks on musta-valgekirju lehmanaha muster ja mis koosneb mitmest kujutis- ja sõnalisest osast, mille hulgas on sõnaline osa „inex”, mis on registreeritud Beneluxi riikides nimetatud kokkuleppe samasse klassi kuuluvate kaupade „piim ja piimatooted” jaoks.

Varasema kaubamärgi tervikmuljes domineeriva sõnalise osa „inex” tõttu ei ole võimalik järeldada, et varasema kaubamärgi lehmanaha muster võiks domineerida sellest kaubamärgist avalikkusele jäävas üldmuljes. Seega, kuigi lehmanaha muster on varasema kaubamärgi jäetavas visuaalses ja kontseptuaalses muljes domineeriv, ei võimalda esiteks vaidlusaluste tähiste vahel olevad olulised visuaalsed erinevused ning teiseks see, et käesoleval juhul on lehmanaha mustri eristusvõime nõrk, teha järeldust, et vaidlusaluseid kaubamärke võib omavahel segi ajada.

(vt punktid 41, 47)
Kohtuasi T-344/03

Saiwa SpA

versus

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

„Ühenduse kaubamärk — Sõnalist osa „SELEZIONE ORO Barilla” sisaldava kujutismärgi taotlus — Vastulause — Varasemad sõnamärgid ORO ja ORO SAIWA — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b — Vastulause tagasilükkamine”

Esimese Astme Kohtu otsus (esimene koda), 5. aprill 2006 II-1099

Kohtuotsuse kokkuvõte

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud identse või sarnase varasema kaubamärgi omaniku vastulause

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Ei ole tõenäoline, et keskmine tarbija ajab segi ühelt poolt sõnalist osa „SELEZIONE ORO Barilla” sisaldava kujutismärgi, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse Nizza kokkuleppe klassi 30 kuuluvate kaupade „toidutaignad, jahu ja muud teraviljasaadused, leib, sai, kondiitritooted ja maiustused; pärm, küpsetuspulbrid; kastmed (vürtsid)” jaoks, ning teiselt poolt sõnamärgi ORO, mis on varem registreeritud Itaalias ning rahvusvahelise registreeringuna kehtib eelkõige Austrias, Saksamaal, Hispaanias, Prantsusmaal ja Beneluxi riikides klassi 30 kuuluvate kaupade „kohv, tee, kakao, suhkur, riis, tapiokk, saago, kohvi aseained; jahu ja muud teraviljasaadused, leib, sai, kondiitritooted ja maiustused, jäätis; mesi, siirup; pärm, küpsetuspulbrid; sool, sinep; pipar, äädikas, vürtsikastmed, vürtsid, jää” jaoks, ning sõnamärgi ORO SAIWA, mis on varem registreeritud Itaalias samasse klassi kuuluvate kaupade „piimapannkoogid, küpsised, leib, kondiitritooted, maiustused” jaoks, hoolimata sellest, et asjaomased kaubad on sisuliselt identsed. Selles, kuidas tarbija tajub vastandatud kaubamärke, on olulisi visuaalseid ja foneetilisi erinevusi ning üksnes sõna „oro” olemasolu ei saa tuua kaasa nendevahelist sarnasust. Peale selle ei piisa asjaolust, et vastandatud kaubamärgid on kontseptuaalselt natuke sarnased, kompenseerimaks nendevahelisi visuaalseid ja foneetilisi erinevusi. Sõnal „oro”, mida kasutatakse sageli kaupade kõrge kvaliteedi märgina tavakvaliteedist eristamiseks, ei ole taotletavas kaubamärgis iseseisvat eristusfunktsiooni, vaid see on ühendatud kirjeldava sõnaga „selezione”, mis annab tarbijale teada, et tegemist on tipptasemel kaubaga ning seetõttu tuleneb taotletava kaubamärgi eristusvõime sõnast „Barilla”.

(vt punktid 30, 32, 39–41)
Keywords

Summary



Keywords

1. Rahvusvahelised lepingud – Ühenduse lepingud – Vahetu õigusmõju

(EMÜ–Türgi assotsiatsioonileping, artikli 2 lõige 1, artikli 3 lõiked 1 ja 6)

2. Lepinguväline vastutus – Tingimused – Õigusvastasus

(EÜ artikkel 226 ja artikli 288 teine lõik)

3. Lepinguväline vastutus – Tingimused – Õigusvastasus – Kahju – Põhjuslik seos – Ühe tingimuse täitmata jätmine

(EÜ artikli 288 teine lõik)

Summary

1. Ühenduse ja kolmanda riigi vahel sõlmitud lepingu sätet tuleb pidada vahetult kohaldatavaks, kui sätte sõnastust ning lepingu eesmärki ja olemust arvestades sisaldab see selget ja täpset kohustust, mille täitmine või tagajärgede tekkimine ei eelda hilisema akti vastuvõtmist.

Sellega ei ole tegemist lepingu assotsiatsiooni loomiseks Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel artikli 2 lõike 1 puhul, mis näeb üldiselt ette selle lepingu eesmärgi. Asjaomane säte on programmilise iseloomuga. Säte ei ole piisavalt täpne ja tingimusteta ja sõltub igal juhul nii rakendamise kui ka mõju osas hiljem vastuvõetavatest aktidest, mis välistab sellega otseselt ettevõtja seisundi reguleerimise. Sama kehtib ka kõnealuse lepingu artikli 3 lõike 1 suhtes; sätte esimene lõik näeb üldiselt ette Türgi ja ühenduse assotsiatsiooni ettevalmistava etapi eesmärgi; teine lõik viitab selle etapi üksikasjalikke reegleid määratlevatele lepingu lisaks olevatele protokollidele. Sama järelduse saab teha ka lepingu artikli 6 osas, mis on institutsiooniline säte, millega luuakse assotsiatsiooninõukogu.

(vt punktid 39, 42–44)

2. Mis puutub ühenduse lepinguvälisesse vastutusse, siis ühendus ei vastuta Türgile antava rahalise toetuse väidetava ebapiisavuse eest, kuna see ebapiisavus on tingitud liikmesriigi vastuseisust. Isegi kui eeldada, et sellist vastuseisu võib pidada liikmesriigi asutamislepingust tulenevate kohustuste rikkumiseks, ei ole komisjonil kohustust algatada EÜ artikli 226 alusel liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlust. Seega ei ole komisjoni poolt selle menetluse algatamata jätmise puhul tegemist õigusvastase käitumisega, nii et see ei too kaasa ühenduse lepinguvälise vastutuse tekkimist.

(vt punktid 50 ja 51)

3. EÜ artikli 288 teise lõigu tähenduses ühenduse lepinguvälise vastutuse tekkimiseks on vaja, et samaaegselt on täidetud järgmised tingimused: institutsioonidele etteheidetav käitumine on õigusvastane, kahju on tegelikult tekkinud ning väidetava käitumise ja tekkinud kahju vahel on põhjuslik seos. Kui kasvõi üks neist tingimustest ei ole täidetud, tuleb hagi jätta täies ulatuses rahuldamata, ilma et oleks vaja uurida teisi nimetatud vastutuse tingimusi.

(vt punktid 34, 62)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Absoluutsed kehtetuks tunnistamise põhjused

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 7, lõige 1, punkt d ja artikkel 51, lõige 1, punkt a)

2. Ühenduse kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Absoluutsed kehtetuks tunnistamise põhjused

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 7, lõige 1, punkt c ja artikkel 51, lõige 1, punkt a)

Summary

1. Sõnaühendit WEISSE SEITEN ei oleks tohtinud ühenduse kaubamärgina registreerida vastavalt Nizza kokkuleppe klassi 9 kuuluvate kaupade „magnetandmekandjad ja salvestatud andmekandjad elektrooniliste andmetöötlusvahendite ja -seadmete jaoks, iseäranis magnetlindid, plaadid ja CD-ROM-id” ning klassi 16 kuuluvate kaupade „trükised, telefonikataloogid, teatmeteosed” jaoks põhjusel, et esineb määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punktis d sätestatud absoluutne keeldumispõhjus, mis on seotud kaubamärgi tavapärasusega, kuna on tõendatud, et keskmise saksa keelt kõneleva tarbija jaoks on sõnaühend „weiße Seiten” kaubamärgi registreerimistaotluse esitamise kuupäevaks muutunud tavapäraseks eraisikute telefonikatalooge tähistavaks üldnimetuseks, mis hõlmab mitte üksnes paberkandjal, vaid ka elektroonilisel kujul esinevaid telefonikatalooge.

(vt punktid 66, 71 ja 72)

2. Sõnaühendit WEISSE SEITEN ei oleks tohtinud ühenduse kaubamärgina registreerida kaupade ja teenuste „magnetandmekandjad ja salvestatud andmekandjad elektrooniliste andmetöötlusvahendite ja -seadmete jaoks, iseäranis magnetlindid, plaadid ja CD-ROM-id”, „paber, papp ja nendest valmistatud tooted, mis ei kuulu teistesse klassidesse; trükised, telefonikataloogid, teatmeteosed; kunstnikutarbed; kirjutusmasinad ja kantseleitarbed (v.a mööbel); õppematerjalid ja näitvahendid (v.a aparaadid)”, „kirjastamisteenused, iseäranis tekstide, kataloogide, ajakirjade ja ajalehtede kirjastamine” ja „toimetamisteenused” jaoks, mis kuuluvad vastavalt Nizza kokkuleppe klassidesse 9, 16, 41 ja 42, põhjusel et esineb määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punktis c sätestatud absoluutne keeldumispõhjus, mis on seotud kaubamärgi kirjeldavusega, kuna keskmise saksa keelt kõneleva tarbija jaoks kaubamärgi ning kõikide asjaomaste kaupade ja teenuste omaduste seos piisavalt otsene, et jääda selles sättes ette nähtud keelu alla.

(vt punkt 108)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Ravimpreparaadid – Müügiluba

(EÜ artikli 5 esimene lõik; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83, artikkel 30; nõukogu direktiiv 75/319, artikkel 11)

Summary

Direktiivi 75/319, mis puudutab ravimpreparaate käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamist, artikkel 11, mis vastab direktiivi inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (ravimidirektiiv) artiklile 30, mis näeb ette, et menetlust, mida võidakse alustada, kui liikmesriigid on vastu võtnud erinevad kõnealuse ravimi lubamist või selle loa peatamist või tühistamist käsitlevad otsused, kohaldatakse ainult puhtalt siseriiklikele otsustele. Seega sellise menetluse lõpus ei ole komisjonil pädevust võtta vastu sellist siduvat otsust nagu see, mis kohustab muutma kokkuvõtet ravimi omaduste kohta.

Nimetatud artikkel 11 ei kuulu vastastikuse tunnustamise raamsätete hulka, mis kujutab endast kohustuslikku mehhanismi, vaid see näeb üksnes ette nõuandva menetluse, millega püütakse lihtsustada liikmesriikide poolt ühiste otsuste vastuvõtmist nende ainupädevuse valdkonnas puhtalt siseriiklike müügilubade küsimuses ja juhul, kui on olemas erinevad otsused.

Ravimidirektiiv, kuigi selle eesmärgiks on rahvatervise kaitse nii, et ei piirataks ravimitööstuse ega liikmesriikidevahelise ravimikaubanduse arengut, ei või siiski sellekohaste sõnaselgete sätete puudumisel ja arvestades EÜ artikli 5 esimeses lõigus toodud põhimõtet, mille kohaselt ühendus tegutseb talle usaldatud pädevuse piires, võtta liikmesriikidelt nende ainupädevust puhtalt siseriiklike menetluste raames antud müügilubade suhtes. Sõnaselgete sätete puudumisel tuleb ravimidirektiivi artiklit 30 mõista nii, et see ei sea kahtluse alla liikmesriikide ainupädevust, vaid selle eesmärgiks on nõuandva menetluse kohaldamise võimaldamisega ühenduse tasandil suunata liikmesriikide pädevust ühises suunas.

(vt punktid 80, 85, 87, 90)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

Hispaania keskmine tarbija võib segi ajada ühelt poolt kujutismärgid VENADO raamiga, VENADO ja VENADO ESPECIAL, mis kujutavad ringis asuvat eestvaates hirve pead, mille registreerimist ühenduse kujutismärkidena taotletakse järgmiste kaupade jaoks: „mineraal- ja gaseervesi ning muud alkoholivabad joogid; puuviljajoogid ja puuviljamahlad; siirupid ja muud joogikontsentraadid” ja „rumm, rummiliköörid ja piiritusjoogid”, mis kuuluvad klassidesse 32 ja 33 Nizza kokkuleppe tähenduses, ning teiselt poolt sellised ringis asuvat eestvaates hirve pead kujutavad varasemad ühenduse kujutismärgid, mis on registreeritud järgmiste kaupade jaoks: „alkoholivabad joogid” ja „vein, vahuveinid, puuviljaveinid, puuviljavahuveinid, piiritusjoogid”, mis kuuluvad nimetatud kokkuleppe samadesse klassidesse.

Kuna asjaomased kaubad on suures osas identsed ja ülejäänud osas väga sarnased ning arvestades vastandatud kaubamärkide visuaalseid, foneetilisi ja kontseptuaalseid sarnasusi, ei ole vastandatud kaubamärkide vahelised erinevused piisavad välistamaks segiajamise tõenäosust eelnimetatud asjaomase avalikkuse tajus. Eelkõige ei suuda ainuüksi tähiste vahelised visuaalsed erinevused täielikult välistada segiajamise tõenäosust asjaomase avalikkuse poolt. Esiteks jääb keskmise tarbija mällu kaubamärgist üksnes ebatäiuslik mälupilt, mistõttu ei saa eeldada, et ta suudab meenutada asjaomaste tähiste kujutisosa puudutavaid detaile. Lisaks tajub keskmine hispaania keelt kõnelev tarbija sõnalisi osasid („venado”, „venado especial”), mis esinevad üksnes taotletavatel kaubamärkidel, kui otsest viidet nende kaubamärkide kujutisosale. Teiseks neutraliseerib asjaomaste kaubamärkide vahelised visuaalsed erinevused see, et asjaomased kaubad on valdavas osas identsed ja ülejäänud osas sarnased, ning hispaania keelt kõneleva asjaomase avalikkuse osas ka nimetatud kaubamärkide foneetiline ja kontseptuaalne sarnasus.

(vt punktid 101–103, 107 ja 108)