ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 10. veebruari 2022. aasta otsus (Oberster Gerichtshofi eelotsusetaotlus – Austria) – UE versus ShareWood Switzerland AG, VF

(Kohtuasi C-595/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö tsiviilasjades - Lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatav õigus - Määrus (EÜ) nr 593/2008 (Rooma I) - Tarbijalepingud - Kohaldatava õiguse valik - Artikli 6 lõike 4 punkt c - Niisuguste lepingute väljajätmine, mille esemeks on kinnisasjaõigus või kinnisasja üür või rent - Rendilepingut ja teenuste osutamise lepingut sisaldav müügileping, mis puudutab puid, mida istutatakse üksnes selleks, et need kasumi saamise eesmärgil langetada)

(2022/C 148/09)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberster Gerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: UE

Kostjad: ShareWood Switzerland AG, VF

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma I) artikli 6 lõike 4 punkti c tuleb tõlgendada nii, et rendilepingut ja teenuste osutamise lepingut sisaldav müügileping, mis puudutab renditud maatükile üksnes selleks istutatud puid, et need kasumi saamise eesmärgil langetada, ei ole „leping, mille ese on kinnisasjaõigus või [kinnisasja üür või rent]“ selle sätte tähenduses.

(1) ELT C 35, 1.2.2021.
C 119/6

ET

Euroopa Kohtu (teine koda) 20. jaanuari 2022. aasta otsus (Højestereti eelotsusetaotlus – Taani) – Apcoa Parking Danmark A/S versus Skatteministeriet

(Kohtuasi C-90/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Ühine käibemaksusüsteem - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artikli 2 lõike 1 punkt c - Kohaldamisala - Maksustatavad tehingud - Eraõigusliku äriühingu tegevus - Parklate käitamine eramaal - Selle äriühingu kogutavad kontrollikulud, kui autojuhid ei järgi nende parklate kasutamise tüüptingimusi - Kvalifitseerimine - Tehingute tegelik majanduslik ja kaubanduslik sisu)

(2022/C 119/08)

Kohtumenetluse keel: taani

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Højesteret

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Apcoa Parking Danmark A/S

Vastustaja: Skatteministeriet

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 2 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et kontrollikulu, mida eraparklate käitamisega tegelev eraõiguslik äriühing kogub juhul, kui autojuht ei ole järginud nende parklate kasutamise tüüptingimusi, tuleb käsitada vastutasuna nende teenuste eest, mida osutati tasu eest selle sätte tähenduses, ning on sellisena käibemaksuga maksustatav.

(1) ELT C 161, 11.5.2020.
3.

Komisjoni 27. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse [ELTL] artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris, artikli 3 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et juhul kui selline hüvitis, nagu on kirjeldatud käesoleva resolutsiooni punktis 2, vastab ELTL artikli 107 lõike 1 tingimustele, on selle hüvitise suhtes kohaldatav nimetatud artikli 3 lõikes 2 ette nähtud vähese tähtsusega abi ülemmäär 30 000 eurot.
1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiivi 2012/19/EL elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete (elektroonikaromude) kohta artikli 13 lõige 1 on kehtetu osas, milles see paneb ajavahemikus 13. augustist 2005 kuni 13. augustini 2012 turule lastud päikesepaneelidest pärinevate jäätmete käitlemisega seotud kulude rahastamise kohustuse tootjatele. Direktiivi 2012/19 artikli 13 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis panevad alates 13. augustist 2012, s.o alates direktiivi jõustumise kuupäevast, turule lastud päikesepaneelidest pärinevate jäätmete käitlemisega seotud kulude rahastamise kohustuse nende kasutajatele, mitte tootjatele.
1.

Sellise isiku olukord, kellel on ainult ühe liikmesriigi kodakondsus ning kes loobub sellest kodakondsusest ja kaotab seetõttu liidu kodaniku staatuse eesmärgiga saada teise liikmesriigi kodakondsus pärast seda, kui viimati nimetatud liikmesriigi asutused on talle kinnitanud, et see kodakondsus talle antakse, kuulub oma olemuse ja tagajärgede poolest liidu õiguse kohaldamisalasse, kui kinnitus võetakse tagasi ja takistatakse seega isikul liidu kodaniku staatust taastada.
2.

Määruse nr 1305/2013 artikli 30 lõike 6 punkti a tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab liikmesriigil välistada Natura 2000 alusel toetuse maksmise esiteks selle sätte tähenduses „Natura 2000 põllumajandusalade“ puhul (sellisel juhul ka neil aladel asuva raba puhul) ning teiseks ja vastavalt määruse nr 1305/2013 artikli 2 lõikele 2 rabade puhul, mis asuvad Natura 2000 aladel, mis põhimõtteliselt kuuluvad mõiste „mets või metsamaa“ alla selle määruse artikli 2 lõike 1 punkti r tähenduses ja seega mõiste „Natura 2000 metsaalad“ alla nimetatud määruse artikli 30 lõike 6 punkti a tähenduses. Seda viimati nimetatud sätet tuleb samuti tõlgendada nii, et see lubab liikmesriigil piirata selliste toetuste andmist Natura 2000 metsaalade puhul, mille hulka kuuluvad vastavalt olukorrale rabad, nende juhtudega, mil nende alade „Natura 2000 aladeks“ määratlemise tagajärg on piirata seal konkreetset majandustegevust, eelkõige metsamajandustegevust.
1.

Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 651/2014 [ELTL] artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks, artikli 2 punkti 18 alapunkti a tuleb tõlgendada nii, et selleks, et teha kindlaks, kas äriühing on „raskustes“ selle sätte tähenduses, tuleb väljendit „märgitud aktsia- või osakapital“ mõista nii, et see viitab kõigile sissemaksetele, mida äriühingu praegused või tulevased osanikud või aktsionärid on teinud või on tagasivõtmatult kohustunud tegema.
Euroopa Kohtu (kolmas koda) 20. jaanuari 2022. aasta otsus (Verwaltungsgericht Wieni eelotsusetaotlus – Austria) – ZK

(Kohtuasi C-432/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala - Sisserändepoliitika - Direktiiv 2003/109/EÜ - Artikli 9 lõike 1 punkt c - Pikaajalisest elanikust kolmanda riigi kodaniku staatuse kaotamine - Äraolek Euroopa Liidu territooriumilt 12 järjestikuse kuu jooksul - Selle äraoleku katkestamine - Ebakorrapärased ja lühiajalised viibimised liidu territooriumil)

(2022/C 119/17)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgericht Wien

Põhikohtuasja pooled

Hageja: ZK

Menetluses osales: Landeshauptmann von Wien

Resolutsioon

Nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta artikli 9 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et pikaajalise elaniku mis tahes füüsilisest kohalolust Euroopa Liidu territooriumil 12 järjestikuse kuu jooksul piisab isegi juhul, kui niisugune kohalolek ei kesta selle ajavahemiku jooksul kokku kauem kui mõne päeva, selleks, et see elanik ei kaotaks selle sätte kohaselt õigust pikaajalise elaniku staatusele.

(1) ELT C 390; 16.11.2020.
Euroopa Kohtu (suurkoda) 18. jaanuari 2022. aasta otsus (Bundesgerichtshofi eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Thelen Technopark Berlin GmbH versus MN

(Kohtuasi C-261/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Teenuste osutamise vabadus - ELTL artikkel 49 - Direktiiv 2006/123/EÜ - Artikkel 15 - Arhitektide ja inseneride tasud - Kohustuslikud miinimumhinnad - Vahetu õigusmõju - Liikmesriigi kohustuste rikkumise tuvastav kohtuotsus, mis on tehtud riigisiseses kohtus toimunud menetluse ajal)

(2022/C 119/15)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Thelen Technopark Berlin GmbH

Kostja: MN

Resolutsioon

Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi kohus, kes menetleb kohtuasja, mille poolteks on üksnes eraõiguslikud isikud, ei ole kohustatud jätma ainuüksi liidu õiguse alusel kohaldamata riigisisest õigusnormi, mis Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul artikli 15 lõiget 1, lõike 2 punkti g ja lõiget 3 rikkudes kehtestab arhitekti- ja inseneriteenuste tasu miinimummäärad ning mille kohaselt on sellest õigusnormist kõrvalekalduvad kokkulepped tühised, kuid see ei mõjuta ühelt poolt selle kohtu võimalust jätta see norm riigisisese õiguse alusel niisuguse kohtuasja raames kõrvale ega teiselt poolt selle isiku õigust, kelle huve on kahjustatud sellega, et riigisisene õigus ei ole liidu õigusega kooskõlas, nõuda talle sellega tekitatud kahju hüvitamist.

(1) ELT C 313, 21.9.2020.
Euroopa Kohtu (viies koda) 24. veebruari 2022. aasta otsus (Tribunal du travail francophone de Bruxelles’i eelotsusetaotlus – Belgia) – CO jt versus MJ, Euroopa Komisjon, Euroopa välisteenistus, Euroopa Liidu Nõukogu, Eulex Kosovo

(Kohtuasi C-283/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) - Euroopa Liidu õigusriigimissioon Kosovos (Eulex Kosovo) - Ühismeede 2008/124/ÜVJP - Artikli 8 lõiked 3 ja 5, artikli 9 lõige 3 ning artikli 10 lõige 3 - Missiooni isikkoosseisu tööandja staatus - Artikli 16 lõige 5 - Õiguste ülemineku mõju)

(2022/C 165/08)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal du travail francophone de Bruxelles

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: CO jt

Kostjad: MJ, Euroopa Komisjon, Euroopa välisteenistus, Euroopa Liidu Nõukogu, Eulex Kosovo

Resolutsioon

Nõukogu 4. veebruari 2008. aasta ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigi missiooni kohta Kosovos EULEX KOSOVO, mida on muudetud nõukogu 12. juuni 2014. aasta otsusega 2014/349/ÜVJP, artikli 16 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega on alates 15. juunist 2014 määratud selle ühismeetme artiklis 1 nimetatud ja Kosovos läbiviidav õigusriigi missioon Eulex Kosovo vastutavaks isikuks ning seega kostjaks kõigi hagide puhul, mis käsitlevad talle usaldatud missiooni täitmise tagajärgi, ja seda olenemata asjaolust, et sellise hagi aluseks olevad faktilised asjaolud leidsid aset enne 12. juunit 2014, st enne otsuse 2014/349 jõustumise kuupäeva.

(1) ELT C 297, 7.9.2020.
1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiivi 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiviga 2007/58/EÜ) artikli 30 lõike 2 punkti e tuleb tõlgendada nii, et see ei reguleeri raudtee-ettevõtja õigust, kes kasutab või kavatseb kasutada raudteetaristut, osaleda võimalikus menetluses, mille viib läbi reguleeriv organ, selleks et võtta vastu otsus, millega kiidetakse heaks või lükatakse tagasi eelnõu sellise põhitasu ühtsete määrade kohta, mida kohaldab taristu-ettevõtja taristule minimaalse juurdepääsu eest.
Euroopa Kohtu (suurkoda) 22. veebruari 2022. aasta otsus (Conseil d’État eelotsusetaotlus – Belgia) – XXXX versus Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

(Kohtuasi C-483/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Ühine varjupaigapoliitika - Rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühised nõuded - Direktiiv 2013/32/EL - Artikli 33 lõike 2 punkt a - Sellise rahvusvahelise kaitse taotluse vastuvõetamatus, mille on liikmesriigis esitanud kolmanda riigi kodanik, kes on saanud pagulasseisundi teises liikmesriigis, samas kui selle kodaniku alaealine laps, kellel on täiendava kaitse seisund, elab esimeses liikmesriigis - Euroopa Liidu põhiõiguste harta - Artikkel 7 - Õigus perekonnaelu austamisele - Artikkel 24 - Lapse parimad huvid - Põhiõiguste harta artiklite 7 ja 24 rikkumise puudumine rahvusvahelise kaitse taotluse vastuvõetamatuse korral - Direktiiv 2011/95/EL - Artikli 23 lõige 2 - Liikmesriikide kohustus tagada rahvusvahelise kaitse saajate perekonna ühtsuse säilitamine)

(2022/C 165/16)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: XXXX

Vastustaja: Commissaire général aux réfugiés et aux apatrides

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta artikli 33 lõike 2 punkti a tuleb Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 7 ja artikli 24 lõiget 2 arvestades tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus see, et liikmesriik kasutab selle sättega antud võimalust jätta rahvusvahelise kaitse taotlus vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata põhjusel, et taotlejale on juba antud pagulasseisund teises liikmesriigis, võttes arvesse, et taotleja on esimeses liikmesriigis täiendava kaitse saanud saatjata alaealise lapse isa; samas ei piira see siiski Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule, artikli 23 lõike 2 kohaldamist.

(1) ELT C 9, 11.1.2021.
Euroopa Kohtu (viies koda) 24. veebruari 2022. aasta otsus (Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie eelotsusetaotlus – Rumeenia) – SC Cridar Cons SRL versus Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Cluj, Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca

(Kohtuasi C-582/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Ühine käibemaksusüsteem - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artiklid 167 ja 168 - Mahaarvamisõigus - Keeldumine - Maksupettus - Tõendite kogumine - Sellise vaide läbivaatamise peatamine, mis on esitatud maksuotsuse peale, millega keelduti mahaarvamisõigust andmast, kuni lahendi tegemiseni kriminaalmenetluses - Liikmesriikide menetlusautonoomia - Neutraalse maksustamise põhimõte - Õigus heale haldusele - Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47)

(2022/C 165/20)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: SC Cridar Cons SRL

Vastustajad: Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Cluj, Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis annavad riigi maksuhaldurile õiguse peatada sellise vaide läbivaatamine, mis on esitatud maksuotsuse peale, millega keelduti maksukohustuslasele andmast tasutud sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust tema seotuse tõttu maksupettusega, eesmärgiga uurida täiendavaid objektiivseid asjaolusid sellise seotuse kohta, kui esiteks ei kaasne läbivaatamise peatamisega vaidemenetluse pikenemine kauemaks, kui on mõistlik tähtaeg, teiseks, kui otsus, millega nähakse peatamine ette, on põhjendatud nii faktiliselt kui ka õiguslikult ja seda saab kohtulikult kontrollida, ning kolmandaks, kui lõpuks peaks selguma, et mahaarvamisõiguse andmisest keeldumisel rikuti liidu õigust, on maksukohustuslasel õigus vastav summa mõistliku aja jooksul ja vajaduse korral koos viivitusintressiga tagasi saada. Neil asjaoludel ei ole nõutav, et ajal, mil vaide läbivaatamine on peatatud, peab maksukohustuslasel olema õigus ka maksuotsuse täitmise peatamisele, välja arvatud tõsiste kahtluste korral nimetatud otsuse õiguspärasuses, kui selle otsuse täitmise peatamine on vajalik, et ära hoida tõsist ja korvamatut kahju maksukohustuslase huvidele.

(1) ELT C 53, 15.2.2021.
C 165/13

ET

Euroopa Kohtu (esimene koda) 24. veebruari 2022. aasta otsus (Consiglio di Stato eelotsusetaotlus – Itaalia) – PJ versus Agenzia delle dogane e dei monopoli – Ufficio dei monopoli per la Toscana, Ministero dell’Economia e delle Finanze

(Kohtuasi C-452/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Õigusaktide ühtlustamine - Direktiiv 2014/40/EL - Artikli 23 lõige 3 - Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsioon - Keeld müüa tubakatooteid alaealistele - Eeskirjad karistuste kohta - Tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused - Tubakatoodete müüjate kohustus kontrollida nende toodete müümisel ostja vanust - Trahv - Baari-tubakapoe pidamine - Tegevusloa peatamine 15 päevaks - Proportsionaalsuse põhimõte - Ettevaatuspõhimõte)

(2022/C 165/14)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Apellant: PJ

Vastustajad: Agenzia delle dogane e dei monopoli – Ufficio dei monopoli per la Toscana, Ministero dell’Economia e delle Finanze

Resolutsioon

Proportsionaalsuse põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis näevad alaealistele tubakatoodete müümise keelu esmakordse rikkumise korral seda keeldu rikkunud ettevõtjale lisaks haldustrahvi määramisele ette ka kõnealuseid tooteid müüa lubava tegevusloa peatamise 15 päevaks, tingimusel, et sellised õigusaktid ei lähe kaugemale sellest, mis on asjakohane ja vajalik inimeste tervise kaitsmise eesmärgi saavutamiseks ja eelkõige suitsetamise leviku vähendamiseks noorte hulgas.

(1) ELT C 423, 7.12.2020.
3.

Määruse 2016/679 sätteid tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui liikmesriigi maksuhaldur paneb internetikuulutuste teenuse osutajale kohustuse edastada talle teavet maksukohustuslaste kohta, kes on avaldanud kuulutusi ühes selle teenuseosutaja veebiportaali rubriikidest tingimusel, et need andmed on vajalikud nende konkreetsete eesmärkide saavutamiseks, milleks neid kogutakse, ja et andmete kogumise ajavahemik ei ole pikem kui on tingimata vaja taotletava üldist huvi teeniva eesmärgi saavutamiseks.
1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ, artiklit 23 ja artikli 32 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendest sätetest ei tulene, et liikmesriigid peavad vastu võtma õigusnormid, mille kohaselt ühelt poolt võib iga lõpptarbija valida, kas teda ühendatakse maagaasi ülekande- või jaotusvõrguga, ja teiselt poolt on võrguhaldur kohustatud võimaldama talle valitud võrguga ühendamise.
1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta tuleb tõlgendada nii, et nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta artikli 16 lõike 1 alusel tehtud otsus, millega on arendajale antud luba kalduda kõrvale liikide kaitseks kohaldatavatest meetmetest direktiivi 2011/92 artikli 1 lõike 2 punkti a tähenduses, et teostada projekt selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti a tähenduses, kuulub sellele projektile teostusloa andmise menetluse kohaldamisalasse nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti c tähenduses, kui esiteks ei saa seda projekti teostada, ilma et arendaja suhtes oleks tehtud selline otsus, ja kui teiseks jääb projektile teostusloa andmiseks pädevale asutusele võimalus hinnata selle keskkonnamõju rangemalt, kui seda tehti nimetatud otsuses.
2.

ELTL artiklit 63 koostoimes proportsionaalsuse põhimõttega tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis näevad ette arvestusliku intressi maksustamise tuluallikalt kinnipeetava maksuga, kui residendist tütarettevõtja on saanud oma teise liikmesriigi residendist emaettevõtjalt laenu ilma intressita, mida tal turutingimustel oleks tulnud sellele emaettevõtjale maksta, ja kui seda kinnipeetavat maksu kohaldatakse nende intresside brutosummale, ilma et selles staadiumis saaks maha arvata asjasse puutuva laenu kulu, kuna selleks on vaja hiljem esitada asjakohane taotlus, et kinnipeetav summa ümber arvutataks ja vajaduse korral tagasi makstaks, kuid tingimusel, et esiteks ei kesta asjakohane menetlus liiga kaua, ja teiseks tuleb tagasimaksmisele kuuluvatelt summadelt tasuda intressi.
Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 3. märtsi 2022. aasta otsus (Corte suprema di cassazione eelotsusetaotlus – Itaalia) – Presidenza del Consiglio dei Ministri jt versus UK jt

(Kohtuasi C-590/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Arsti tegevust puudutavate õigus- ja haldusnormide ühtlustamine - Direktiivid 75/363/EMÜ ja 82/76/EMÜ - Eriarsti koolitus - Asjakohane tasu - Direktiivi 82/76/EMÜ kohaldamine koolitustele, mis algasid enne selle jõustumist ja jätkusid pärast ülevõtmise tähtaega)

(2022/C 165/21)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Corte suprema di cassazione

Põhikohtuasja pooled

Kassaatorid: Presidenza del Consiglio dei Ministri jt

Vastustajad: UK jt

Resolutsioon

Nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiivi 75/363/EMÜ, mis käsitleb arsti tegevust puudutavate õigus- ja haldusnormide ühtlustamist, mida on muudetud nõukogu 26. jaanuari 1982. aasta direktiiviga 82/76/EMÜ, artikli 2 lõike 1 punkti c, artikli 3 lõikeid 1 ja 2 ning selle direktiivi lisa tuleb tõlgendada nii, et igasugune eriarsti täis- või osalise ajaga koolitus, mis algas enne direktiivi 82/76 jõustumist 29. jaanuaril 1982 ja jätkus pärast selle direktiivi ülevõtmise tähtaega 1. jaanuaril 1983, peab selle koolitusperioodi ajal alates 1. jaanuarist 1983 kuni nimetatud koolituse lõpuni olema asjakohaselt tasustatud nimetatud lisa tähenduses tingimusel, et see koolitus puudutab meditsiinivaldkondi, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele või kahele või enamale liikmesriigile ja mida on nimetatud nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiivi 75/362/EMÜ, mis käsitleb arstide diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks, artiklites 5 või 7.

(1) Saabumise kuupäev: 10.11.2020.
Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 24. veebruari 2022. aasta otsus (Supremo Tribunal Administrativo eelotsusetaotlus – Portugal) – Suzlon Wind Energy Portugal – Energia Eólica Unipessoal, Lda versus Autoridade Tributária e Aduaneira

(Kohtuasi C-605/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Maksustamine - Käibemaks - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artikli 2 lõike 1 punkt c - Ajaline kohaldatavus - Käibemaksuga maksustatavad teenused - Teenuste osutamine tasu eest - Kriteeriumid - Kontsernisisene suhe - Teenused, mis seisnevad garantiiga tuulegeneraatorite koostisosade parandamises või asendamises ja mida tuleb osutada vastavalt mittevastavusteatistele - Teenuseosutaja väljastatud ilma käibemaksuta võlateated - Teenuseosutaja poolt nende kaupade ja teenuste sisendkäibemaksu mahaarvamine, mille eest esitasid talle samade teenuste osutamise raames arved tema alltöövõtjad)

(2022/C 165/22)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Supremo Tribunal Administrativo

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Suzlon Wind Energy Portugal – Energia Eólica Unipessoal, Lda

Vastustaja: Autoridade Tributária e Aduaneira

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 2 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et tehingud, mis kuuluvad lepingulisse raamistikku, milles on kindlaks määratud teenuste osutaja, nende saaja ja kõnealuste teenuste laad, mida maksukohustuslane on nõuetekohaselt raamatupidamisarvestuses kajastanud ja millel on nende teenuste laadi kinnitav nimetus, mille eest teenuseosutaja on saanud võlateate vormis tasu, mis kujutab endast tegelikku vastutasu nimetatud teenuste eest, kujutavad endast teenuste osutamist tasu eest selle sätte tähenduses, hoolimata esiteks maksukohustuslase kasumi puudumisest ja teiseks nimetatud teenuste esemeks olevatele kaupadele antud garantii olemasolust.

(1) ELT C 44, 8.2.2021.