ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.

Nõukogu 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1601/2001, millega kehtestatakse teatavate Taist, Tšehhi Vabariigist, Türgist ja Venemaalt pärit raud- ja terastrosside impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, artiklit 1 tuleb tõlgendada nii, et selline tross, nagu on põhikohtuasjas käsitlusel — eeldusel, et see kuulub määruse nr 2658/87 I lisas, mida on muudetud määrusega nr 1549/2006, asuva kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 7312 10 98 — jääb selle sätte kohaldamisalasse.
ET Euroopa Liidu Teataja C 9/17

Euroopa Kohtu (esimene koda) 8. novembri 2012. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlanden (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Staatssecretaris van Financiën versus Gemeente Vlaardingen

(Kohtuasi C-299/11) (1)

(Maksustamine - Käibemaks - Maksustatavad tehingud - „Ettevõtte majandustegevuse käigus” saadud kauba kasutamine majandustegevuse eesmärgil - Käsitamine tarnena tasu eest - Maksukohustuslasele kuuluvad maatükid, mille on ümber kujundanud kolmas isik)

2013/C 9/26

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Staatssecretaris van Financiën

Kostja: Gemeente Vlaardingen

Ese

Eelotsusetaotlus — Hoge Raad der Nederlanden — Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artikli 5 lõike 5 ja lõike 7 punkti a ning artikli 11 A osa lõike 1 punkti b tõlgendamine — Maksustatavad tehingud — Kauba kasutamine majandustegevuse eesmärgil — Ettevõtjale kuuluva kinnisasja, mille kolmas isik kujundas ettevõtja nimel ümber, kasutamine ettevõtja maksuvabas tegevuses

Resolutsioon

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas, mida on muudetud nõukogu 10. aprilli 1995. aasta direktiiviga 95/7/EÜ, artikli 5 lõike 7 punkti a koostoimes selle direktiivi artikli 11 A osa lõike 1 punktiga b tuleb tõlgendada nii, et kui maksukohustuslane kasutab käibemaksuvaba majandustegevuse tarbeks talle kuuluvaid väljakuid, mille ta on lasknud ümber ehitada kolmandatel isikutel, võib sellist kasutamist maksustada käibemaksuga, võttes maksustatava summa määramisel arvesse nende väljakute aluse maa väärtust ja väljakute ümberkujundamise kulusid, tingimusel et nimetatud maksukohustuslane ei ole veel selle väärtuse ja nende kuludega seoses käibemaksu tasunud ja et kõnealused väljakud ei kuulu nimetatud direktiivi artikli 13 B osa punkti h kohaldamisalasse.

(1) ELT C 269, 10.9.2011.
ET Euroopa Liidu Teataja C 9/16

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 8. novembri 2012. aasta otsus (Hamburgisches Oberverwaltungsgericht — Saksamaa eelotsusetaotlus) — Atilla Gülbahce versus Freie und Hansestadt Hamburg

(Kohtuasi C-268/11) (1)

(Eelotsusetaotlus - EMÜ-Türgi assotsiatsioonileping - Assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/80 - Artikli 6 lõike 1 esimene taane - Seaduslikul tööturul töötavate Türgi päritolu töötajate õigused - Elamisloa tagasiulatuvalt kehtetuks tunnistamine)

2013/C 9/24

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hamburgisches Oberverwaltungsgericht

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Atilla Gülbahce

Vastustaja: Freie und Hansestadt Hamburg

Ese

Eelotsusetaotlus — Hamburgisches Oberverwaltungsgericht — EMÜ–Türgi assotsiatsiooninõukogu 19. septembri 1980. aasta otsuse nr 1/80 assotsiatsiooni arengu kohta artikli 10 lõike 1 ja artikli 13 tõlgendamine — Tähtajalise elamisloa ja tähtajatu tööloa andmine vastuvõtva liikmesriigi kodanikuga abielus olevale Türgi kodakondsusega töötajale — Elamisloa pikendamise otsuse tagasiulatuvalt tühistamine põhjusel, et isik ei teatanud asjaomasele asutusele, et on oma abikaasast lahku läinud — Tingimused, mille olemasolu korral saab riigis elamise õigus tugineda otsuse nr 1/80 artikli 10 lõikele 1 arvestades tähtajatut tööluba

Resolutsioon

Assotsiatsiooninõukogu 19. septembri 1980. aasta otsuse nr 1/80 assotsiatsiooni arengu kohta (assotsiatsioon loodi Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel 12. septembril 1963 Ankaras ühelt poolt Türgi Vabariigi ja teiselt poolt EMÜ liikmesriikide ja ühenduse alla kirjutatud lepinguga, mis sõlmiti, kiideti heaks ja kinnitati ühenduse nimel nõukogu 23. detsembri 1963. aasta otsusega 64/732/EMÜ) artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui siseriiklikud pädevad ametiasutused tunnistavad Türgi päritolu töötaja elamisloa kehtetuks tagasiulatuvalt alates kuupäevast, mil langes ära siseriiklikus õiguses sätestatud alus elamisloa väljastamiseks, kui nimetatud töötajale ei saa süüks panna pettuse teel tegutsemist ning kui see kehtetuks tunnistamine toimub pärast nimetatud artikli 6 lõike 1 esimeses taandes sätestatud üheaastase seadusliku töötamise tähtaja lõppemist.

(1) ELT C 269, 10.9.2011.
ET Euroopa Liidu Teataja C 9/20

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 8. novembri 2012. aasta otsus (Stockholms tingsrätti (Rootsi) eelotsusetaotlus) — Ulf Kazimierz Radziejewski versus Kronofogdemyndigheten i Stockholm

(Kohtuasi C-461/11) (1)

(Töötajate vaba liikumine - ELTL artikkel 45 - Võlgadest täieliku või osalise vabastamise menetlus - Füüsilisest isikust võlgnik - Siseriiklik õigusnorm, mis seab võlavabastuse andmise sõltuvusse elukohatingimusest)

2013/C 9/31

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Stockholms tingsrätt

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Ulf Kazimierz Radziejewski

Kostja: Kronofogdemyndigheten i Stockholm

Ese

Eelotsusetaotlus — Stockholms tingsrätt — ELTL artikli 45 tõlgendamine — Isikute vaba liikumine — Siseriiklikus seaduses füüsilisele isikule võimaldatava võlast vabastamise menetluse eelduseks seatud, riigi territooriumil elamist puudutava nõude kokkusobivus artikliga 45 — Võlgnik, kes on liikmesriigi A kodanik, elab liikmesriigis B ning on esitanud võlast vabastamise taotluse liikmesriigis A, kus tema võlad on tekkinud — Seosed taotluse esitamise kohaga

Resolutsioon

ELTL artiklit 45 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm nagu põhikohtuasjas kõne all olev, mis seab võlavabastuse andmise tingimuseks vastavas liikmesriigis elamise.

(1) ELT C 340, 19.11.2011.
5.

Määruse nr 2042/2003 I lisa punkti M.B.902 lõike b tuleb tõlgendada nii, et õhusõidukite lennukõlblikkuse inspektoritena võivad töötada need isikud, kes on eelnevalt läbinud kogu sellel ametikohal nõutava kutseõppe ja koolituse ning kelle teadmisi ja oskusi on pärast koolitusprogrammide läbimist kontrollitud.
ET Euroopa Liidu Teataja C 9/18

Euroopa Kohtu (viies. koda) 8. novembri. 2012. aasta otsus (Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen — Belgia eelotsusetaotlus) — KGH Belgium NV versus Belgia Kuningriik

(Kohtuasi C-351/11) (1)

(Tollivõlg - Impordi- või eksporditollimaksude tollivormistusjärgne sissenõudmine - Tollimaksu arvestuskanne - Üksikasjalik kord)

2013/C 9/27

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: KGH Belgium NV

Vastustaja: Belgia Kuningriik

Ese

Eelotsusetaotlus — Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen — Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307) artikli 217 lõigete 1 ja 2 tõlgendamine — Impordi- või eksporditollimaksude tollivormistusjärgne sissenõudmine — Tollimaksu arvestuskanne — Üksikasjalik kord

Resolutsioon

Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 82/97), artikli 217 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sätestamata üksikasjalikku korda arvestuskande tegemiseks selle sätte tähenduses, jätab see õigusnorm liikmesriikide ülesandeks kehtestada üksikasjalik kord tollivõlast tuleneva maksusumma kohta arvestuskande tegemiseks, ilma et nad peaksid oma siseriiklikes õigusaktides määratlema, millisel viisil tollivõlast tuleneva maksusumma kohta arvestuskanne tehakse; arvestuskanne tuleb teha nii, et pädev tolliasutus märgib tollivõlast tuleneva impordi või eksporditollimaksu täpse summa arvestusdokumentidesse või mõnele muule samaväärsele andmekandjale eelkõige silmas pidades, et asjassepuutuvate summade kohta oleks arvestuskanne tehtud täie kindlusega ka maksukohustuslase seisukohalt.

(1) ELT C 282, 24.9.2011.
ET Euroopa Liidu Teataja C 9/19

Euroopa Kohtu (esimene koda) 8. novembri 2012. aasta otsus (Finanzgericht Hamburg — Saksamaa eelotsusetaotlus) — Lagura Vermögensverwaltung GmbH versus Hauptzollamt Hamburg-Hafen

(Kohtuasi C-438/11) (1)

(Ühenduse tolliseadustik - Artikli 220 lõike 2 punkt b - Imporditollimaksu tollivormistusjärgne sissenõudmine - Õiguspärane ootus - Päritolusertifikaadi õigsuse kontrollimise võimatus - Mõiste „eksportija esitatud ebaõigetel asjaoludel põhinev sertifikaat” - Tõendamiskoormis - Üldiste tariifsete soodustuste süsteem)

2013/C 9/29

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Hamburg

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Lagura Vermögensverwaltung GmbH

Vastustaja: Hauptzollamt Hamburg-Hafen

Ese

Eelotsusetaotlus — Finanzgericht Hamburg (Saksamaa) — Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307) ja mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2700/2000 (EÜT L 311, lk 17; ELT eriväljaanne 02/10, lk 239), artikli 220 lõike 2 punkti b tõlgendamine — Kolmanda riigi kaupade eksport Euroopa Liitu — Päritolusertifikaadi järelkontroll — Kolmanda riigi pädeva asutuse poolt väljastatud päritolusertifikaadi sisulise õigsuse selgitamise võimatus — Importija võimaliku õiguspärase ootuse kaitse.

Resolutsioon

Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 2700/2000) artikli 220 lõike 2 punkti b tuleb tõlgendada nii, et kui kolmanda riigi pädevatel ametiasutustel ei ole eksportija tegevuse lõpetamise tõttu enam võimalik järelkontrolli käigus kontrollida, kas nende väljastatud päritolusertifikaadi vorm A põhineb eksportija esitatud õigetel asjaoludel, on tollimaksu tasumise eest vastutav isik see, kes peab tõendama, et sertifikaat põhineb eksportija esitatud õigetel asjaoludel.

(1) ELT C 347, 26.11.2011.
1.

Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel, nagu on vaidluse all põhikohtuasjas, ei ole liidu õigusega vastuolus see, et Euroopa Komisjon esindab Euroopa Liitu siseriiklikus kohtus tsiviilasjas sellise kahju hüvitamise nõudes, mis tekitati liidule EÜ artikliga 81 ja ELTL artikliga 101 keelatud niisuguse kartellikokkuleppe või tegevusega, mis võis mõjutada liidu erinevate institutsioonide ja organite korraldatud teatud hankemenetlusi, ilma et komisjonil oleks selleks vaja nendelt institutsioonidelt ja organitelt volitust.
ET Euroopa Liidu Teataja C 399/8

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 25. oktoobri 2012. aasta otsus (Korkein hallinto-oikeus (Soome) eelotsusetaotlus) — Anssi Ketelä

(Kohtuasi C-592/11) (1)

(Põllumajandus - Määrused (EÜ) nr 1698/2005 ja 1974/2006 - Noore põllumajandustootja tegevuse alustamise toetus - Andmise tingimused - Esimest korda põllumajandusettevõtte juhina tegutsema asumine - Kohaldamise tingimused, kui tegevust alustati juriidilise isiku vormis)

2012/C 399/12

Kohtumenetluse keel: soome

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Korkein hallinto-oikeus

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Anssi Ketelä

Ese

Eelotsusetaotlus — Korkein hallinto-oikeus — Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, lk 1), artikli 22 lõike 1 punkti a, ja komisjoni 15. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (ELT L 368, lk 15), artikli 13 lõigete 4 ja 6 tõlgendamine — Noore põllumajandustootja tegevuse alustamise toetuse andmise tingimused — Esimest korda põllumajandusettevõtte juhina tegutsema asumine — Füüsilisele isikule tegevuse alustamise toetuse andmine perefarmi ülevõtmisel — Abi maksmise peatamine, kuna abi saaja on varem olnud vähemusaktsionär ja tegevdirektor äriühingus, mille tegevus on peamiselt seakasvatus

Resolutsioon

Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta artikli 22 lõike 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et selles sättes ette nähtud tingimus, mille kohaselt asjaomane isik peab asuma esimest korda tegutsema „põllumajandusettevõtte juhina”, tähendab olukorras, kus huvitatud isik alustab tegevust aktsiaseltsi vormis, seda, et tal peab olema tegelik ja püsiv kontroll nii põllumajandusettevõtte kui selle juhtimise üle.

Kuigi liikmesriigid võivad konkreetsemalt täpsustada neid tingimusi, mille alusel saab järeldada, et toetuse taotleja on põllumajandusettevõtte juht, ei või need tingimused väljuda raamistikust, mida tingimustega soovitakse täpsustada, ning need peavad seega — määruse nr 1698/2005 eesmärke silmas pidades — tagama, et kõnealusel isikul oleks tegelik ja püsiv kontroll nii põllumajandusettevõtte kui selle juhtimise üle. Põhikohtuasjas kõne all olevad siseriiklikud õigusnormid vastavad nendele nõuetele, kuivõrd need sätestavad, et kui noor põllumajandustootja alustab tegevust juriidilise isiku vormis, on toetuse saamise tingimuseks eelkõige see, et tal oleks selles juriidilises isikus otsustuspädevus, mis eeldab, et talle kuuluvad vähemalt pooled selle aktsiaseltsi aktsiad ning et need aktsiad moodustavad üle poole hääleõiguslikest aktsiatest.

(1) ELT C 49, 18.2.2012.
ET Euroopa Liidu Teataja C 26/5

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 6. detsembri 2012. aasta otsus (Bundesverwaltungsgerichti (Saksamaa) eelotsusetaotlused) — Bundesrepublik Deutschland versus Karen Dittrich (C-124/11), Bundesepublik Deutschland versus Robert Klinke (C-125/11) ja Jörg-Detlef Müller versus Bundesrepublik Deutschland (C-143/11)

(Liidetud kohtuasjad C-124/11, C-125/11 ja C-143/11) (1)

(Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel - Siseriiklikud õigusnormid - Ametnikele haiguse korral makstav hüvitis - Direktiiv 2000/78/EÜ - Artikkel 3 - Kohaldamisala - Mõiste „tasu”)

2013/C 26/08

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotlused esitanud kohus

Bundesverwaltungsgericht

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Bundesrepublik Deutschland (C-124/11 ja C-125/11), Jörg-Detlef Müller (C-143/11)

Kostjad: Karen Dittrich (C-124/11), Robert Klinke (C-125/11), Bundesrepublik Deutschland (C-143/11)

Ese

Eelotsusetaotlus — Bundesverwaltungsgericht — Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79), tõlgendamine — Siseriiklik ametnike ravikulude hüvitamist reguleeriv õigusnorm, mis jätab kooselupartnerid õigustatud isikuteks peetavate pereliikmete hulgast välja — Töötajate, kellel on kooselupartner, võrdne kohtlemine võrreldes abielus olevate töötajatega — Direktiivi 2000/78/EÜ kohaldamisala — Töötasu mõiste

Resolutsioon

Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 3 lõike 1 punkti c ja lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et niisugune ametnikele haiguse korral makstav hüvitis, nagu makstakse Bundesrepublik Deutschlandi ametnikele föderaalametnike seaduse (Bundesbeamtengesetz) alusel, kuulub nimetatud direktiivi kohaldamisalasse, kui seda rahastab riik kui avalik-õiguslik tööandja, mille kindlakstegemine on siseriikliku kohtu ülesanne.

(1) ELT C 269, 10.9.2011.
ET Euroopa Liidu Teataja C 26/13

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. novembri 2012. aasta otsus — Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-416/11 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Direktiiv 92/43/EMÜ - Looduslike elupaikade kaitse - Vahemere biogeograafilises piirkonnas asuvate ühenduse tähtsusega alade loetelu - Hispaania Kuningriigi poolt esitatud ala loetellu lisamine - Ala, mis hõlmab Briti Gibraltari territoriaalvett ning avamerd - Tühistamishagi - Üksnes kinnitav akt)

2013/C 26/22

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindajad: S. Ossowski, keda abistavad D. Wyatt, QC, barristerV. Wakefield)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon (esindajad: D. Recchia ja K. Mifsud-Bonnici)

Komisjoni toetuseks menetlusse astuja: Hispaania Kuningriik (esindajad: N. Díaz Abad ja A. Rubio González)

Ese

Apellatsioonkaebus, mis on esitatud Üldkohtu (seitsmes koda) 24. mai 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-115/01: Suurbritannia ja Põhja Iiri Ühendkuningriik vs. komisjon, millega Üldkohus tunnistad vastuvõetamatuks hagiavalduse, millega paluti tühistada osaliselt komisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus 2010/45/EL, millega võetakse vastavalt nõukogu direktiivile 92/43/EMÜ vastu Vahemere biogeograafilises piirkonnas asuvate ühenduse tähtsusega alade kolmas ajakohastatud loetelu (teatavaks tehtud numbri K(2009) 10406 all), osas, millega see säilitab Hispaania ettepanekul loetellu tehtud kande ala „Estrecho Oriental” (ES6120032) kohta, mis hõlmab Gibraltari briti territoriaalvett ja avamerd.

Resolutsioon

1. Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

2. Mõista kohtukulud välja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigilt.

3. Jätta Hispaania Kuningriigi kohtukulud tema enda kanda.

(1) ELT C 298, 8.10.2011.
ET Euroopa Liidu Teataja C 26/7

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. novembri 2012. aasta otsus (Consiglio di Stato — Itaalia eelotsusetaotlus) — Econord Spa versus Comune di Cagno (C-182/11), Comune di Varese, Comune di Solbiate (C-183/11), Comune di Varese

(Liidetud kohtuasjad C-182/11 ja C-183/11) (1)

(Riigihanked - Direktiiv 2004/18/EÜ - Hankija, kes teostab õiguslikult eraldiseisva lepingupartneri üle analoogset kontrolli sellele, mida ta teostab oma struktuuriüksuste üle - Liidu õiguses hanke korraldamise kohustuse puudumine (in-house tehing ehk „sisetehing”) - Lepingupartner, kelle üle teostavad ühiselt kontrolli mitu kohalikku omavalitsust - Sisetehingu sõlmimise tingimused)

2013/C 26/12

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Consiglio di Stato

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Econord Spa

Kostjad: Comune di Cagno (C-182/11), Comune di Varese, Comune di Solbiate (C-183/11), Comune di Varese

Ese

Eelotsusetaotlus — Consiglio di Stato — ELTL artiklite 49 ja 56 tõlgendamine — Teenuste riigihankemenetlused — Riigihankelepingu sõlmimine avalikku hankemenetlust korraldamata — Avaliku heakorrateenuse osutamise kontsessioon, mille kaks avaliku võimu organit andsid ilma ametlikku riigihankemenetlust välja kuulutamata ühele aktsiaseltsile, milles kontsessiooniandjatel on kapitaliosalus — Ühel nimetatud avaliku võimu organitest puudub kontsessioonivõtjast äriühingu üle tegelik kontroll

Resolutsioon

Kui mitu avaliku võimu organit, kes tegutsevad hankijana, asutavad ühiselt äriühingu, kellele delegeeritakse nende avalikku teenuse osutamise ülesanne, või kui üks avaliku võimu organ omandab sel eesmärgil äriühingus osaluse, siis on Euroopa Kohtu praktikas kehtestatud tingimus — mille kohaselt peavad need avaliku võimu organid, selleks, et olla vabastatud kohustusest korraldada liidu õigusnormide kohaselt riigihange, teostama selle äriühingu üle ühiselt analoogset kontrolli, mis on analoogne oma struktuuriüksuste üle teostatava kontrolliga — täidetud juhul, kui igaühel neist võimuorganitest on osalus nii selle äriühingu kapitalis kui ka juhtkonnas.

(1) ELT C 211, 16.7.2011.
1.

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikleid 167 ja 168 tuleb tõlgendada nii, et äriühingul, kes on omandanud maatüki ja sellele ehitatud hooned eesmärgiga need hooned lammutada ja ehitada sellele maatükile elamukompleks, on õigus arvata maha nende hoonetega seoses tasutud käibemaks.
2.

Määruse nr 1346/2000, mida on muudetud määrusega nr 788/2008, artiklit 27 tuleb tõlgendada nii, et see lubab algatada teisese maksejõuetusmenetluse liikmesriigis, kus asub võlgniku tegevuskoht, samas kui põhimenetlus on kaitse eesmärgiga. Teisese menetluse algatamiseks pädev kohus peab lojaalse koostöö põhimõttest juhindudes järgima põhimenetluse eesmärke ja võtma arvesse määruse ülesehitust.
1.

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri (muudetud vastavalt komisjoni 20. septembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1214/2007, komisjoni 19. septembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1031/2008 ja komisjoni 30. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 948/2009) tuleb tõlgendada nii, et kauba alamrubriiki 8528 71 13 klassifitseerimise kontekstis on „modem Interneti-ühenduseks” selline seade, mis sisseehitatud modemi abil loob ise, ilma ühegi muu seadmeta, Interneti-ühenduse ja on mõlemasuunalise interaktiivse infovahetuse funktsiooniga. Sellesse alamrubriiki klassifitseerimise seisukohalt on oluline üksnes Interneti-ühenduse funktsioon, mitte selleks kasutatavad tehnilised lahendused.
ET Euroopa Liidu Teataja C 26/7

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. novembri 2012. aasta otsus (Bundesgerichtshof — Saksamaa eelotsusetaotlus) — Brain products GmbH versus BioSemi VOF, Antonius Pieter Kuiper, Robert Jan Gerard Honsbeek, Alexander Coenraad Metting van Rijn

(Kohtuasi C-219/11) (1)

(Eelotsusetaotlus - Meditsiiniseadmed - Direktiiv 93/42/EMÜ - Kohaldamisala - Mõiste „meditsiiniseade” tõlgendamine - Mittemeditsiinilisel otstarbel turustatud toode - Füsioloogilise protsessi uuring - Kaupade vaba liikumine)

2013/C 26/13

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Brain products GmbH

Kostjad: BioSemi VOF, Antonius Pieter Kuiper, Robert Jan Gerard Honsbeek, Alexander Coenraad Metting van Rijn

Ese

Eelotsusetaotlus — Bundesgerichtshof — Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, lk 1; ELT eriväljaanne 13/12, lk 82), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/47/EÜ (ELT L 247, lk 21) artikli 1 lõike 2 punkti a kolmanda taande tõlgendamine — Mõiste „meditsiiniseade” tõlgendamine — Direktiivi kohaldamine tootele, mis on ette nähtud inimese füsioloogilise protsessi uuringuks ja mida turustatakse mittemeditsiinilisel otstarbel.

Resolutsioon

Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiviga 2007/47/EMÜ, artikli 1 lõike 2 punkti a kolmandat taanet tuleb tõlgendada nii, et mõiste „meditsiiniseade” hõlmab seadme, mille selle tootja on loonud kasutamiseks inimese füsioloogilise protsessi uuringuks, üksnes siis, kui sellel on meditsiiniline otstarve.

(1) ELT C 232, 6.8.2011.