Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus – Ühenduste kohtusse esitatud hagi – Apellatsioonikoja otsuse õiguspärasus – Vaidlustamine uutele faktidele viidates – Vastuvõetavuse tingimus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 63)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Tähised, mis võivad moodustada kaubamärgi – Värvid või värvikombinatsioonid – Tingimus – Eristusvõime – Arvestamine üldise huviga hoiduda alusetust värvide kättesaadavuse piiramisest

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 4)

3. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, millel puudub eristusvõime

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

4. Tühistamishagi – Väited – Võimu kuritarvitamine – Mõiste

Summary

1. Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikoja otsuse õiguspärasuse saab seada Üldkohtule esitatud uute faktiliste asjaolude esitamisega kahtluse alla üksnes juhul, kui tõendatakse, et apellatsioonikoda pidi käesoleval juhul võtma haldusmenetluses enne otsuse tegemist faktilisi asjaolusid omal algatusel arvesse.

(vt punkt 11)

2. Kui tegemist on värvusega, saab eristusvõime olemasolu tajuda enne kasutamist üksnes erandjuhtudel, eelkõige siis, kui kaupade ja teenuste hulk, mille jaoks kaubamärki taotletakse, on piiratud ning asjaomane turg väga spetsiifiline. Kuivõrd kaubamärgiõigus on oluline osa moonutamata konkurentsi süsteemis, mille loomine ja säilitamine on asutamislepingu eesmärk, siis tuleb kaubamärgist selle omanikule tulenevaid õigusi ja võimalusi uurida seda eesmärki silmas pidades. Kuna registreeritud kaubamärk annab selle omanikule teatavate kaupade või teenustega seoses ainuõiguse, mis annab talle ajaliste piiranguteta õiguse seda kaubamärgina registreeritud tähist monopoliseerida, võib kaubamärgi registreerimise võimalusele seada üldisel huvil tuginevaid piiranguid. Kuna tegelikult kasutada olevaid värve on vähe, võib neist juba vähese arvu registreerimine kaubamärgina kaupade ja teenuste jaoks katta kogu kasutada oleva värvigamma. Nii ulatuslik monopol ei ole kooskõlas moonutamata konkurentsi süsteemiga, eelkõige ohu tõttu, et see annab ühele ettevõtjale õigusvastase konkurentsieelise. Seega tuleb tõdeda, et kaubamärgiõiguses esineb üldine huvi hoiduda alusetust värvide kättesaadavuse piiramisest teiste ettevõtjate suhtes, kes pakuvad taotletava kaubamärgiga hõlmatavate kaupade või teenustega sama liiki kaupu või teenuseid.

(vt punktid 33–35)

3. Määruse ühenduse kaubamärgi kohta nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses puudub eristusvõime oranži värvi toonist koosneval tähisel, mille registreerimist taotleti Nizza kokkuleppe klassi 7 kuuluvatele „robotitele, millel on käsitsemise, töötlemise ja keevitamise eesmärgil liigendatud käed, v.a labori-, meditsiini- ja lakkimisrobotid; eelnimetatud kaupade osad”.

Värvide kättesaadavuse nõue, mis mõjutab määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkti b tõlgendamist, kujutab erandlike kaalutluste puudumisel tavaliselt endast värvist koosneva kaubamärgi registreerimise takistust. Käesolevas asjas ei ole esitatud tõendeid selle kohta, et tegemist on erandjuhuga ning eelkõige pole põhjendatud väidet, mille kohaselt kaubamärgitaotlusega hõlmatud kaupade arv on niivõrd piiratud ning asjaomane turg niivõrd spetsiifiline, et ühelt poolt on värv kui selline võimeline sellega tähistatavate kaupade kaubanduslikku päritolu tähistama ning teiselt poolt ei annaks selle monopoliseerimine kaubamärgiomanikule üldise huviga vastuolus olevat õigusvastast konkurentsieelist.

Asjaomase sektori eripära, mis seisneb eelkõige asjaolus, et taotletava kaubamärgiga hõlmatavad robotid on eriti spetsiifilised kaubad, mis kujutavad endast pikaajalist investeeringut, on kulukad ja kasutatavad väga spetsialiseeritud kasutusaladel, ning roboti ostmine tingib olulisi muudatusi roboti ostja ettevõttes, ei muuda asjaolu, et asjaomaste kaupade sektoris on nende kaupade kättesaadavus väga erinevates värvides tavaline. Selles osas märkis hageja ise, et kliendid valivad kauba värvi tellimuse esitamisel. Seega tuleb leida, et vastavas sektoris puutub asjaomane avalikkus tavaliselt kokku erinevat värvi robotitega, ilma et asjaomaseid värve tajutaks kaupade kaubandusliku päritolu tähisena.

(vt punktid 39, 44, 46 ja 47)

4. Võimu kuritarvitamise mõiste on liidu õiguses täpselt piiritletud ja selle all on silmas peetud olukorda, kus haldusasutus kasutab oma volitusi mõnel muul eesmärgil kui see, milleks need talle on antud. Otsuse puhul on võimu kuritarvitamisega tegemist vaid juhul, kui objektiivsetest, asjakohastest ja kooskõlas olevatest andmetest nähtub, et otsus on vastu võetud muudel eesmärkidel kui need, milleks see peaks mõeldud olema.

(vt punkt 65)