Sellest järeldub, et Montréali konventsiooni artikli 31 lõikeid 2 ja 3 omavahel koostoimes tuleb tõlgendada nii, et nende kohaselt peab kaebus olema koostatud kirjalikult ja esitatud lennuettevõtjale nimetatud artikli 31 lõikes 2 ette nähtud tähtaja jooksul. Lisaks, võttes arvesse erilist seost Montréali konventsiooni artikli 31 lõigete 2 ja 3 vahel, mida käesoleva kohtuotsuse punktis 26 on täpsustatud, ei saa kaebust pidada ettenähtud tähtaja jooksul lennuettevõtjale nõuetekohaselt esitatuks selle artikli lõike 4 tähenduses, kui see ei ole koostatud kirjalikult, mida nõutakse sama artikli lõikes 3.

Montréali konventsiooni artikli 31 lõiked 2 ja 3 on täiendava iseloomuga. Samal ajal, kui selle konventsiooni artikli 31 lõikes 2 määratakse vaid kindlaks need tähtajad, mille jooksul tuleb lennuettevõtjale erinevat tüüpi kaebuseid esitada, täpsustatakse nimetatud konventsiooni artikli 31 lõikes 3 omakorda esiteks seda, millisel viisil tuleb need kaebused vedajale esitada ning teiseks seda, millised on nende kaebuste vorminõuded, kusjuures see täpsustus ei saa mõjutada kohustust järgida nimetatud artikli 31 lõikes 2 ette nähtud tähtaegu.

Kõigepealt tuleneb selles osas Montréali konventsiooni artikli 31 lõikest 2 eelkõige see, et kahju korral esitab õigustatud isik lennuettevõtjale kaebuse viivitamata pärast kahju avastamist ning hiljemalt selles sättes kas pagasi või lasti suhtes ette nähtud tähtaja jooksul. Lisaks näeb selle konventsiooni artikli 31 lõige 3 ette, et kaebus koostatakse kirjalikult ja antakse üle või saadetakse selle kaebuse jaoks ette nähtud tähtaja jooksul.

Järelikult tuleb omadussõna „kirjalik“ nimetatud konventsiooni artikli 31 kontekstis mõista nii, et see viitab mingit tähendust kandvale graafiliste märkide kogumile, olenemata sellest, kas see on käsitsi kirjutatud, paberile trükitud või hoopis elektroonilisel kujul registreeritud.

Montréalis 28. mail 1999 sõlmitud rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsiooni artikli 31 lõikeid 2 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui kirjalik vorminõue loetakse täidetuks, kui lennuettevõtja esindaja vormistab lennureisija teadmisel kahjuteate kirjalikult kas paberkandjal või elektrooniliselt selle vedaja infosüsteemis, tingimusel et see reisija saab kontrollida kaebuse teksti täpsust, nagu see on kirjalikult vormistatud ja sellesse süsteemi kantud, ning vajaduse korral seda muuta või täiendada või isegi asendada enne selle konventsiooni artikli 31 lõikes 2 ette nähtud tähtaja möödumist.

Kuigi vastutus kaebuse esitamise eest lasub eranditult reisijal, ei ilmne kuidagi Montréali konventsiooni artikli 31 sõnastusest, et see reisija jäetakse lisaks ilma vabadusest saada teistelt isikutelt abi oma kaebuse esitamiseks. Reisija õigus pöörduda abi saamiseks teiste isikute poole, võimaldab tal – nagu põhikohtuasja puhul see on – saada abi ka lennuettevõtja esindajalt, et kanda oma suuliselt esitatud kaebus kirjalikku vormi ning registreerida see vedaja asjakohases infosüsteemis.

Ei saa eitada, et reisija huvid ja selle lennuettevõtja huvid, kelle esindajat kasutati, on erinevad, kui mitte vastandlikud. Nimelt väidab esimene, et tema pagas on kahjustatud, mille eest lasub vastutus teisel. Siiski võib eesmärk kaitsta rahvusvahelises lennutranspordis tarbijate huve ning vajadus tagada, et esindaja vormistab reisija suulise kaebuse tõeselt ja erapooletult, olla piisavalt tagatud, kindlustades, et asjaomane reisija saab kontrollida kaebuse teksti täpsust, nagu see on kirjalikult vormistatud ja lennuettevõtja esindaja poolt infosüsteemi kantud, ning vajaduse korral seda muuta või täiendada või isegi asendada enne Montréali konventsiooni artikli 31 lõikes 2 ette nähtud tähtaja möödumist.

(vt punktid 42 ja 44–47 ning resolutsiooni punkt 3)