12

Neil asjaoludel otsustas Gerechtshof te Amsterdam menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: Kohtuasjas C‑39/13, „1. Kas juhul, kui huvitatud isikul ei lubata kohaldada ühist maksukohustuslast puudutavaid Madalmaade õigusnorme Madalmaades asuvate (vaheastme) allühingute Alphabet Holding, HP Holding ja Alpha Holding tegevusele ja varale, on tegemist EÜ artiklis 43 koosmõjus artikliga 48 sätestatud asutamisvabaduse piiranguga? Kas, pidades silmas ühist maksukohustuslast puudutavate Madalmaade õigusnormide eesmärke […], on (vaheastme) allühingute Alphabet Holding, HP Holding ja Alpha Holding olukord objektiivselt sarnane […] (a) selliste Madalmaades asuvate äriühingute olukorraga, kes on Madalmaades asuva vaheastme äriühingu allühingud, kui vaheastme äriühing ei ole kasutanud võimalust võtta end koos Madalmaades asuva emaettevõtjaga ühise maksukohustuslasena arvele, mistõttu allühingutel ei ole nii nagu äriühingutel Alphabet Holding, HP Holding ja Alpha Holding võimalik moodustada ainult emaettevõtja emaettevõtjaga ühist maksukohustuslast, või on olukord võrreldav pigem […] (b) selliste Madalmaades asuvate allühingutega, kes on kasutanud koos Madalmaades asuvate emaettevõtjatega vaheastme valdusühingutega võimalust võtta end ühise maksukohustuslasena arvele koos Madalmaades asuva emaettevõtja või emaettevõtja emaettevõtjaga, ning kelle tegevus ja vara – erinevalt äriühingute Alphabet Holding, HP Holding ja Alpha Holding tegevusest ja varast – konsolideeritakse maksualaselt? 2. Kas vastus esimese küsimuse esimesele poolele sõltub sellest, kas asjaomased siseriiklikud äriühingud kuuluvad ainult ühele (kontserni struktuuris järgmise) vaheastme valdusühingule, mis asub teises liikmesriigis või – nagu äriühingute Alphabet Holding, HP Holding ja Alpha Holding puhul – kahele (või mitmele) (kontserni struktuuris ülejärgmise või veel kõrgema) vaheastme valdusühingule, mis asuvad selles samas liikmesriigis? 3. Kui vastus esimese küsimuse esimesele poolele on jaatav, siis kas sellist piirangut saab sellisel juhul õigustada ülekaaluka üldise huviga, eelkõige maksusüsteemi ühtsuse säilitamise vajadusega, kaasa arvatud vajadusega vältida kahjumi topeltarvestamist [...]? Kas seejuures on oluline, et kahjumi topeltarvestamist käesoleval juhul kindlasti ei toimu? 4. Kui vastust kolmandale küsimusele on jaatav, siis kas selline piirang on sellisel juhul proportsionaalne [...]?” Kohtuasjas C‑41/13 „1. Kas juhul, kui huvitatud ei lubata kohaldada ühist maksukohustuslast puudutavaid Madalmaade õigusnorme Madalmaades asuvate (vaheastme) allühingute (teise huvitatud isiku) tegevusele ja varale, on tegemist EÜ artiklis 43 koosmõjus artikliga 48 sätestatud asutamisvabaduse piiranguga? Kas, pidades silmas ühist maksukohustuslast puudutavate Madalmaade õigusnormide eesmärke […], on (vaheastme) allühingu (teise huvitatud isiku) olukord objektiivselt sarnane […] (a) sellise Madalmaades asuva äriühingu olukorraga, kes on Madalmaades asuva vaheastme äriühingu allühing, kui vaheastme äriühing ei ole kasutanud võimalust võtta end koos Madalmaades asuva emaettevõtjaga ühise maksukohustuslasena arvele, mistõttu allühingul ei ole nii nagu maksukohustuslasel 2 võimalik moodustada ainult emaettevõtja emaettevõtjaga ühist maksukohustuslast, või on olukord võrreldav pigem […] (b) sellise Madalmaades asuva allühinguga, kes on kasutanud koos Madalmaades asuva emaettevõtjaga või vaheastme valdusühinguga võimalust võtta end ühise maksukohustuslasena arvele koos Madalmaades asuva emaettevõtja või emaettevõtja emaettevõtjaga, ning kelle tegevus ja vara – erinevalt teise huvitatud isiku tegevusest ja varast – konsolideeritakse maksualaselt? 2. Kas vastus esimese küsimuse esimesele poolele sõltub sellest, kas juhul kui asjaomasel välisriigis asuval vaheastme valdusühingul oleks Madalmaades tütarettevõtja asemel püsiv tegevuskoht, oleks ta selle püsiva tegevuskoha vara ja tegevuse osas saanud kasutada võimalust moodustada ühine maksukohustuslane oma emaettevõtjaga Madalmaades [...]? 3. Kui vastus esimese küsimuse esimesele poolele on jaatav, siis kas sellist piirangut saab sellisel juhul õigustada ülekaaluka üldise huviga, eelkõige maksusüsteemi ühtsuse säilitamise vajadusega, kaasa arvatud vajadusega vältida ühe- ja kahepoolset kahjumi topeltarvestamist [...]? 4. Kui vastus kolmandale küsimusele on jaatav, siis kas selline piirang on sellisel juhul proportsionaalne [...]?”