Kodukorra artikli 43 lõike 1 tähenduses omakäelise allkirja ülesanne on tagada õiguskindluse eesmärki silmas pidades hagiavalduse autentsus ja välistada oht, et see tegelikult ei olegi selleks volitatud isiku koostatud. Seega tuleb seda nõuet käsitleda kui olulist vorminõuet, mida tuleb kohaldada rangelt ning mille järgimata jätmine toob kaasa hagi vastuvõetamatuse. Ent hagi tuleb tunnistada vastuvõetavaks, kui hagiavaldusele, millel endal ei ole esindajaks oleva advokaadi originaalallkirja, on lisatud kaaskiri, millele sama esindajaks olev advokaat on omakäeliselt alla kirjutanud ning mis vastab ka faksi kaaskirjal olevale allkirjale. Seda arvestades pole mingit kahtlust, kes on originaalina esitletud hagi koostaja. Lisaks tuleb hageja esindaja poolt allkirjastatud kirja või edastusteadet ja allkirjastamata seisukohti pidada nõuetekohaselt allkirjastatud üheks menetlusdokumendiks, kui need on saadetud sama postisaadetisega.

Lõpuks, ühe eesmärgi mõistet ei saa määratleda üldise viitega konkurentsi moonutamisele rikkumisega seotud turul. Selleks et kvalifitseerida erinevad tegevused üheks ja vältavaks rikkumiseks, tuleb kontrollida, kas nende vahel on üksteist täiendav seos, st et igaüks neist on suunatud tegelemisele ühe või mitme tavapärasest konkurentsist tuleneva tagajärjega ja aitab vastastikuse toime kaudu kaasa kõigi konkurentsivastaste tagajärgede saavutamisele, mida selle tegevuse elluviijad on ühe eesmärgiga üldise plaani raames kavandanud.

Mis puudutab täpsemalt kaitseõiguste järgimist juhul, kui lõplikus otsuses on rikkumise kestust vähendatud võrreldes vastuväiteteatises märgituga lähtuvalt tõenditele omistatud tõenduslikust väärtusest, siis ei ole see piirang täiendav vastuväide ega kahjusta mingil viisil nimetatud otsuse adressaadiks oleva ettevõtja huve. Vastupidi, selline rikkumise kestuse vähendamine on talle soodne. See on sisuliselt vaadeldav komisjoni poolt osalise ja lubatud vastuväitest loobumisega nimetatud ettevõtja kasuks. Lisaks ei saa pidada tema kaitseõigusi rikutuks, kuna ta sai esitada oma seisukohad vastuväiteteatise kohta, sealhulgas rikkumise kestuste küsimuses.

Teave peamiste tõendite kohta, millele komisjon vastuväiteteatises tugineb, võib olla esitatud kokkuvõtlikult ja lõplik otsus ei pea tingimata olema vastuväiteteatise koopia, sest see teatis on ettevalmistav dokument, milles faktilistele ja õiguslikele asjaoludele antud hinnangud on ainult esialgsed. Seetõttu võib komisjon hetkeni, mil lõplik otsus on vastu võetud, arvestades muu hulgas menetlusse kaasatud isikute suulisi või kirjalikke seisukohti, kas loobuda teatud või lausa kõigist algselt nende vastu esitatud vastuväidetest ja muuta nii oma hoiakut nende isikute suhtes soodsamaks, või vastupidi otsustada lisada uusi vastuväiteid, kui ta annab asjassepuutuvatele ettevõtjatele võimaluse nende kohta oma seisukoht esitada.

Konkurentsiõigust puudutavas haldusmenetluses on rikutud kaitseõigusi, kui esineb võimalus, et komisjoni õigusvastase tegevuse puudumisel oleks tema poolt läbi viidav haldusmenetlus võinud andnud teise tulemuse. Hagejaks olev ettevõtja tõendab, et rikkumine on toime pandud, kui ta tõendab piisavalt mitte seda, et komisjoni otsuse sisu oleks olnud teistsugune, vaid et ta oleks saanud end paremini kaitsta, kui menetlusnorme ei oleks rikutud, näiteks asjaolu tõttu, et ta oleks võinud oma kaitses kasutada dokumente, millega tutvumist talle haldusmenetluses ei võimaldatud.

Mis puudutab täpsemalt toimikuga tutvumise õigust, siis piisab, kui ettevõtja tõendab, et ta oleks võinud seda dokumenti kasutada oma kaitses. Nimetatud ettevõtja ei pea tõendama seda, et see rikkumine mõjutas tema kahjuks menetluse käiku ja komisjoni otsuse sisu, vaid ainult seda, et see võis mõjutada menetluse käiku ja komisjoni otsuse sisu. Kui dokumentidega tutvumist ei võimaldata, ei saa ettevõtja ka tõendada, et haldusmenetlus oleks lõppenud teisiti, kui ta oleks saanud nendega tutvuda; kuid piisab, et ettevõtja tõendab kas või väikest võimalust, et dokumendid, millega tutvumist haldusmenetluses ei võimaldatud, oleksid võinud olla tema kaitsmisel kasulikud.

Kui konkreetses asjas on hagejal esiteks olnud võimalus tutvuda suhtlemist puudutavate dokumentidega, ilma et ta oleks haldusmenetluses või kohtumenetluses esitanud mingit nendest tulenevat süüst vabastavat asjaolu, kui ta on teiseks lausa loobunud haldusmenetluses seisukoha võtmisest varasema suhtluse teemal, ja kolmandaks ei ole ta ka selgitanud ega põhjendanud kohtumenetluses, kuidas see, et vastuväiteteatises neid dokumente konkreetselt ei mainita, kahjustas tema kaitse tõhusust haldusmenetluses ja kuidas ta oleks saanud end tõhusamalt kaitsta, kui teda oleks selles menetluses selgesõnaliselt teavitatud asjaolust, et komisjon kavatseb vaidlustatud otsuses kasutada neid dokumente süüstavate tõenditena, siis ei ole see hageja suutnud tõendada, et see, et vastuväiteteatises ei teavitatud teda komisjoni kavatsusest kasutada viidatud dokumente süüstavate tõenditena, kahjustas tema kaitse tõhusust ja järelikult tulemust, millele komisjon jõudis vaidlustatud otsuses.

(vt punktid 119, 120, 137 ja 141)