Liidetud kohtuasjad C-341/06 P ja C-342/06 P

Chronopost SA ja La Poste

versus

Union française de l’express (UFEX) jt

„Apellatsioonkaebus — Esimese Astme Kohtus toimunud menetluse nõuetekohasus — Esimese Astme Kohtu otsus — Tühistamine — Asja tagasisaatmine esimesse kohtuastmesse — Esimese Astme Kohtu teine otsus — Kohtukoosseis — Riigiabi — Postisektor — Riigi osalusega äriühing, kellele on antud üldist majandushuvi esindava teenuse osutamine — Tütarettevõtjale osutatud logistiline ja ärialane abi — Tütarettevõtja, kes ei tegutse reserveeritud sektoris — Kullerpostitegevuse üleandmine sellele tütarettevõtjale — Mõiste „riigiabi” — Komisjoni otsus — Abistamine ja üleandmine, mille puhul ei ole tegemist riigiabiga — Põhjendamine”

Kohtujurist E. Sharpstoni ettepanek, esitatud 6. detsembril 2007 I - 4782

Euroopa Kohtu otsus (suurkoda) 1. juuli 2008 I - 4813

Kohtuotsuse kokkuvõte

Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 6 lõikes 1 sätestatud õigus õiglasele kohtulikule arutamisele on põhiõigus, mida Euroopa Liit järgib EL artikli 6 lõike 2 alusel kui üldpõhimõtet, mis tähendab, et igaühel on õigus õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus, seaduse alusel moodustatud kohtus. Apellatsioonkaebuses esitatud väidet, mis käsitleb Esimese Astme Kohtu koosseisu mittevastavusest nõuetele, tuleb pidada avalikul huvil rajanevaks väiteks, mida kohus peab kontrollima omal algatusel. Asjaolu, et samale kohtunikule, kes osaleb kahes järjestikuses koosseisus, antakse sama kohtuasja ettekandja-kohtuniku ülesanded, on iseenesest tähtsusetu erapooletuse nõude järgimise hindamisel, kuna nimetatud ülesandeid täidetakse kollegiaalses kohtukoosseisus. Lisaks hõlmab erapooletuse nõue kahte aspekti. Esiteks peab kohus olema subjektiivselt erapooletu, mis tähendab et ükski selle liikmetest ei ilmuta erapoolikust ega isiklikke eelarvamusi; isiklikku erapooletust eeldatakse kuni vastupidise tõendamiseni. Teiseks peab kohus olema objektiivselt erapooletu, see tähendab, et ta peab pakkuma piisavaid tagatisi õiguspärase kahtluse välistamiseks. Niisugune asjaolu iseenesest, et sama kohtunik osaleb kahes kohtukoosseisus, kes peavad üksteise järel arutama sama kohtuasja, ei või ilma muude objektiivsete asjaoludeta tekitada kahtlust kohtu erapooletuses. (vt punktid 44, 45, 48, 53, 54 ja 56)

Menetlusse astuja ei saa esitada vastuvõetamatuse vastuväidet, mida kostja ei ole oma nõuetes esitanud. (vt punkt 67)

Kui komisjoni otsuses tehakse järeldus kaebuse esitaja poolt teatatud väidetava riigiabi puudumise kohta, tuleb selles otsuses kaebuse esitajale piisaval määral selgitada neid põhjusi, mille tõttu kaebuses välja toodud õiguslikest ja faktilistest asjaoludest ei piisa riigiabi olemasolu tõendamiseks. Sellegipoolest ei pea komisjon võtma seisukohta asjaolude suhtes, mis asjasse ei puutu, on tähtsusetud või ilmselgelt teisejärgulised. Riigiabi valdkonnas tehtud otsuse õiguspärasust tuleb hinnata otsuse tegemise hetkel komisjoni käsutuses olnud andmetest lähtuvalt. Asjaolu — et tegemist on ühega esimestest otsustest, mis käsitleb reserveeritud turul mittetegutsevale tütarettevõtjale logistilist ja ärialast abi osutava reserveeritud turul tegutseva emaettevõtja kulude arvestust puudutavaid keerukaid küsimusi riigiabi sätete kohaldamise valdkonnas — ei õigusta iseenesest põhjendusi, mis tingimata laskuvad nende kulude üksikasjalikku arvutamisse, kui komisjon leiab, et kaebaja sellekohased põhjendused on juba ise põhimõtteliselt ekslikud. Oletades, et just komisjoni selline lähenemine on ekslik, võib see asjaolu mõjutada vaidlusaluse otsuse põhjendatust, kuid mitte tema vastavust vorminõuetele. Kaebaja esitatud põhjuste ja komisjoni otsuse põhjenduste vahelise vajaliku seose puhul ei saa nõuda, et komisjon lükkaks ükshaaval tagasi kõik kaebaja põhjuste toetuseks esitatud argumendid. Ta võib piirduda otsuse seisukohast olulise tähtsusega asjaolude ja õiguslike kaalutluste käsitlusega. Mis puutub komisjoni poolt kasutatud majandus- ja raamatupidamismõistetesse, uuritud kulude laadi ning tehtud finantsarvutuste komponentidesse, mis kujutavad endast keerukaid tehnilisi hinnanguid, siis juhul, kui nimetatud otsusest ilmneb selgelt komisjoni järgitud arutluskäik, mis võimaldab selle põhjendatust hiljem pädevas kohtus vaidlustada, on ülemäärane nõuda, et eraldi põhjendataks iga tehnilist valikut või iga arvnäitajat, millele see arutluskäik tugineb. (vt punktid 89, 90, 94, 96 ja 108)

Riigiabi mõiste võib hõlmata mitte üksnes toetust positiivses tähenduses, nagu subsiidiumid, laenud või osalused ettevõtjate kapitalis, vaid ka erinevas vormis sekkumisi, mis leevendavad äriühingu eelarvet tavaliselt koormavaid kohustusi ja mis seetõttu ei ole küll subsiidiumid selle sõna kitsas tähenduses, ent on siiski samalaadsed ja samasuguse mõjuga. Subsiidiumidega samasuguse mõjuga kaudsete soodustuste hulgas on ka kaupade tarnimine või teenuste osutamine soodustingimustel. Reserveeritud turul tegutseva emaettevõtja loodud teenuse klientuuri üleandmisel reserveeritud turul mittetegutsevale eraõiguslikule tütarettevõtjale ei või jätta selle üleandmise õiguslikke ja majanduslikke asjaolusid täielikult arvestamata, kui nendest asjaoludest võib juba iseenesest tuleneda hüvitis selle üleandmisega tekkinud soodustuse eest. Pealegi on selline riigiabiks kvalifitseerimine lubatud ainult siis, kui klientuuri üleminek kui selline rahuldab kõiki asutamislepingu artikli 92 lõikes 1 (muudetuna EÜ artikli 87 lõige 1) ette nähtud tingimusi. Kui vastata küsimusele, kas selline üleandmine ähvardab kahjustada konkurentsi, nagu tuleneb neljandast mainitud tingimusest, siis see saaks olla nii ainult juhul, kui see üleandmine muudaks asjaomase turu struktuuri ja mõjutaks sellel turul juba olevate ettevõtjate konkurentsiolukorda. (vt punktid 123, 128–130)