Seega hagi, mille ese on nõue hüvitada kaebuse menetlemisel Euroopa ombudsmani poolt väidetavalt tekitatud kahju, vastuvõetavust ei saa mõjutada asjaolu, et ombudsman ei olnud veel teinud lõplikku otsust teatavates küsimustes, mis puudutasid tema omaalgatuslikku uurimist, et kontrollida, kas hageja olukorra hindamisel esines ombudsmani haldusomavoli.

Kahju hüvitamise nõue on EL toimimise lepingus kehtestatud kui iseseisev õiguskaitsevahend, millel on õiguskaitsevahendite süsteemis konkreetne eesmärk ja mille kasutamine sõltub tema eripärast tulenevatest tingimustest. Kui tühistamishagi ja tegevusetushagi on mõeldud selleks, et reageerida õiguslikult siduva akti ebaseaduslikkusele või selle akti puudumisele, siis kahju hüvitamise nõude eesmärk on hüvitada kahju, mis tuleneb sellisest õiguslikult siduvast või mittesiduvast aktist või ebaseaduslikust käitumisest, mida saab omistada ühenduse institutsioonile või organile.

Liidu lepinguvälise vastutuse puhul on institutsiooni õigusvastast tegevust puudutava tingimusega seoses on nõutud, et oleks tõendatud isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine. Selline kaitsva laadiga seotud tingimus on täidetud, kui rikutud õigusnorm, mis põhiliselt kaitseb küll üldist huvi, tagab ka asjassepuutuvate isikute üksikhuvide kaitse. Mis puudutab hoolsuskohustust või õigust heale haldusele, siis nimetatud kohustus ja õigus on selgelt üksikisikuid kaitsva laadiga. Sama võib öelda Euroopa ombudsmani uurimisi reguleerivate eeskirjade kohta, kuivõrd nende eeskirjade kohaselt on üksikisikul võimalus esitada haldusomavoli juhtumite kohta kaebusi ja saada nende juhtumite suhtes läbi viidud uurimiste kohta ombudsmanilt teavet.

Mis puudutab Euroopa ombudsmani kaalutlusõigust nii läbiviidavate uurimiste algatamise ja ulatuse osas kui ka kasutatavate uurimisvahendite osas, võib piisavalt selgeks rikkumiseks, mis võib kaasa tuua liidu vastutuse, olla otsuse 94/262 ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta artikli 3 lõike 1 ning selle otsuse artikli 14 alusel ombudsmani vastu võetud rakendussätete artiklite 4.1, 5 ja 9.2 alusel antud uurimisvolituse piiride üksnes ilmselge ja oluline ületamine.

Kuna ombudsman peab aga talle uurimiseks antud kaalutlusõigust teostama liidu ülimuslikke õigusnorme järgides, ei vabasta kaalutlusõigus, mis ombudsmanile on otsuse 94/262 ja rakendussätete alusel antud seoses tema ülesannete täitmisel võetavate uurimismeetmetega, teda hoolsuskohustuse järgimisest. Kuigi ombudsman on vaba otsustama, kas ta alustab uurimist, ja uurimise kasuks otsustamise korral võib ta võtta kõik uurimismeetmed, mida ta põhjendatuks peab, on ta siiski kohustatud tagama, et ta on pärast nende uurimismeetmete võtmist hoolikalt ja erapooletult uurinud kõiki asjas tähtsust omavaid asjaolusid, et otsustada, kas haldusomavoli juhtumi kohta esitatud väide on põhjendatud, ja kuidas seda väidet edasi menetleda. Hoolsuskohustuse järgimine ombudsmani poolt tema pädevuse teostamisel on seda olulisem, et talle on ELTL artikli 228 lõike 1 ja otsuse 94/262 artikli 3 lõike 1 alusel antud konkreetne ülesanne üldistes huvides ja asjassepuutuva kodaniku huvides tuvastada haldusomavoli juhtumid ja püüda need kõrvaldada.

Ombudsmanil ei ole seega kaalutlusõigust selle üle, kas konkreetsel juhul on hoolsuskohustust järgitud. Järelikult piisab juba nimetatud kohustuse rikkumisest, et tuvastada sellise piisavalt selge rikkumise esinemine, mis toob kaasa liidu vastutuse. Kõik ombudsmani toime pandud rikkumised ei kujuta siiski endast hoolsuskohustuse rikkumist. Üksnes selline rikkumine, mille tõttu ei olnud tal võimalik hoolikalt ja erapooletult uurida kõiki asjas tähtsust omavaid asjaolusid, et otsustada, kas liidu institutsiooni, organi või asutuse haldusomavoli juhtumi kohta esitatud väide on põhjendatud, ja kuidas seda väidet edasi menetleda, võib kaasa tuua liidu lepinguvälise vastutuse põhjusel, et on rikutud hoolsuskohustust.

(vt punktid 78–80 ja 85–87)