Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Hagi varasemat ettenähtud tähtaja jooksul vaidlustamata otsust kinnitava otsuse peale – Vastuvõetamatus – Kinnitava otsuse mõiste

(EÜ artikkel 230)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, millel puudub eristusvõime – Eristusvõime hindamine – Kriteeriumid

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

3. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, millel puudub eristusvõime – Mitmest elemendist koosnev kaubamärk – Pädeva ametivõimu võimalus uurida kaubamärgi iga koostisosa

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

4. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, millel puudub eristusvõime

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

Summary

1. Varasemat ettenähtud tähtaja jooksul vaidlustamata otsust üksnes kinnitav otsus on akt, mida saab edasi kaevata. Selleks et tähtaeg kinnitatud otsuse peale kaebuse esitamiseks ei hakkaks uuesti kulgema, tuleb kinnitava otsuse peale esitatud hagi tunnistada vastuvõetamatuks.

Otsus on varasemat otsust üksnes kinnitav otsus, kui see ei sisalda võrreldes varasema aktiga ühtegi uut asjaolu ja kui selle varasema akti adressaadi olukorda ei ole eelnevalt uuesti hinnatud.

Tuleb kindlaks teha, kas ja mis määral kujutab teine otsus endast esimese otsuse üksnes kinnitavat otsust, mis omakorda eeldab asjaomaste otsuste aluseks olevate vaidluste vastavate asjaolude kindlakstegemist. Sellega seoses tuleb hinnata, kas menetluspooled, nende nõuded, väited, argumendid ning vaidlustes esitatud ja vastava otsuse aluseks olevad asjaomased faktilised ja õiguslikud asjaolud on identsed või mitte.

Kui teine otsus on esimest otsust üksnes kinnitav otsus, siis tuleb ühelt poolt kontrollida, kas teine otsus põhineb uutel asjaoludel, mis võivad otsust ennast ja selle aluseks esitatud vajalikke põhjendusi mõjutada, ning teiselt poolt kas nimetatud otsuse raames on hageja olukorda uuesti hinnatud.

(vt punktid 29 30, 32, 35)

2. Kaubamärgi eristusvõime määruse nr 40/90 (ühenduse kaubamärgi kohta) artikli 7 lõike 1 punkti b mõttes tähendab seda, et kaubamärk võimaldab identifitseerida kauba või teenuse, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse, konkreetselt ettevõtjalt pärinevana ja seega eristada seda kaupa või teenust teiste ettevõtjate kaubast. Selleks ei ole vaja, et kaubamärk annaks edasi täpset teavet kauba tootja või teenuse pakkuja isiku kohta. Piisab, kui kaubamärk võimaldab asjaomasel avalikkusel eristada tähistatud kaupu või teenuseid teistsuguse kaubandusliku päritoluga kaupadest või teenustest ja järeldada, et kõiki sellega tähistatud kaupu või teenuseid toodetakse, turustatakse ja tarnitakse kaubamärgi omaniku kontrolli all ning et kaubamärgi omanik on vastutav nende kvaliteedi eest.

Seevastu puudub kõnealuse sätte tähenduses eristusvõime tähistel, mis ei võimalda asjaomasel avalikkusel kõnealuste kaupade või teenuste hilisemal omandamisel korrata ostukogemust, kui see osutub positiivseks, või vältida seda, kui see osutub negatiivseks. Nii on see eelkõige selliste tähiste puhul, mida kasutatakse tavaliselt kõnealuste kaupade või teenuste turustamisel. Need tähised ei ole võimelised täitma kaubamärgi peamist ülesannet – identifitseerima kauba või teenuse päritolu.

(vt punktid 44 ja 45)

3. Selleks et hinnata, kas mitmeosalisel sõnamärgil puudub eristusvõime või mitte määruse nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta) artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses, tuleb võtta arvesse selle asjaomast tähendust, mis põhineb kõnealuste märkide kõigil koostisosadel, ja mitte üksnes ühel neist koostisosadest. Selliste tähiste puhul ei tohi eristusvõime hindamine piirduda iga eraldiseisva sõna või koostisosa analüüsimisega, vaid peab igal juhul lähtuma sellest, kuidas asjaomane avalikkus asjaomaseid kaubamärke tervikuna tajub, mitte aga oletusest, et koostisosad, millel eraldi võttes eristusvõime puudub, ei saa omavahel kombineerituna eristusvõimet omada. Teisisõnu tuleb selleks, et hinnata, kas kaubamärgil puudub eristusvõime või mitte, arvestada kaubamärgist jäävat tervikmuljet. Siiski ei tähenda see, et kõigepealt ei võiks uurida kaubamärgi erinevaid koostisosi ükshaaval. Tervikmulje hindamisel võib olla põhjendatud uurida asjaomase kaubamärgi iga koostisosa.

(vt punkt 50)

4. Eristusvõime puudub määruse nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta) artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses inglise keelt oskava avalikkuse vaatenurgast sõnamärgil INSULATE FOR LIFE, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina on taotletud teenustele, mis kuuluvad Nizza kokkuleppe klassi 37 ning vastavad selles klassis teenuste kirjeldusele: „ehitustegevus; remont; paigaldustööd”.

Kõnealuste teenustega seoses tajub asjaomane avalikkus taotletud kaubamärki kohe ja analüütilise järelemõtlemiseta kui viidet kauakestva tulemusega teenustele, mis on seotud eriti vastupidava isolatsioonimaterjali kasutamisega, mitte kui viidet nende teenuste kaubanduslikule päritolule. See tähis ei ole isegi kui kiitev või reklaamiv juhtlause piisavalt originaalne ja särav, et nõuaks tõlgendamisel kas või minimaalset jõupingutust või käivitades asjaomases avalikkuses järelemõtlemis‑ või analüüsimisprotsessi, kuna avalikkus seostab asjaomast tähist kohe kõnealuste teenustega, mida võivad turustada kõik ehitus‑ ja isoleerimissektoris tegutsevad ettevõtjad.

(vt punktid 48, 52 ja 53)