ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

1. Ametnikud – Töötasu – Kodumaalt lahkumise toetus – Määramise tingimused – Teisele riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile tehtud töö – Mõiste „teisele riigile tehtud töö” – Töötaja liikmesriigi alalises esinduses Euroopa Liidu juures – Hõlmamine (Personalieeskirjad, VII lisa, artikkel 4,lõige 1, punkt a)

2. Ühenduse õigus – Tõlgendamine – Põhimõtted – Autonoomne tõlgendamine – Piirid – Liikmesriigi õigusele viitamine teatud juhtudel

Summary

1. Personalieeskirjade VII lisa artikli 4 lõike 1 punkti a teise taande viimases lauses ette nähtud erand kodumaalt lahkumise toetuse andmisest nendele ametnikele, kes kuus kuud enne institutsiooni teenistusse asumist lõppenud viie aasta jooksul tegid tööd teisele riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile, on õigustatud seetõttu, et kuna sellisel juhul on nende isikute viibimine selles riigis ajutine, ei saa eeldada, et nad omaksid püsivaid sidemeid teenistuskoha riigiga.

Mõiste „riik” selles artiklis osutab ainult riigile kui juriidilisele isikule ja kui rahvusvahelise õiguse ühtsele subjektile ning tema valitsemisorganitele. Seetõttu piisab selleks, et personalieeskirjade VII lisa artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud erand oleks isikule täielikult kohaldatav, kui isik töötab sellises riigi osaks olevas organis nagu alaline esindus Euroopa Liidu juures, olenemata selle isiku konkreetsetest ja spetsiifilistest kohustustest nimetatud organi teenistuses.

(vt punktid 28, 29, 42)

2. Ühenduse õiguse ühetaolise kohaldamise ja võrdse kohtlemise põhimõtte nõuetest tuleneb, et ühenduse õiguse sätteid, mis ei viita kõnealuse normi tähenduse ja ulatuse määratlemisel sõnaselgelt liikmesriigi õigusele, tuleb tõlgendada kogu ühenduses autonoomselt ja ühetaoliselt, võttes arvesse sätte konteksti ja kõnealuse õigusakti eesmärki. Sõnaselge viite puudumisel võib ühenduse õiguse kohaldamisel tekkida siiski vajadus viidata liikmesriigi õigusele, kui ühenduse kohus ei leia ühenduse õiguses või ühenduse õiguse üldpõhimõtetes neid pidepunkte, mis võimaldaksid autonoomsel tõlgendamisel määratleda sellise sätte tähendust ja ulatust.

(vt punkt 40)
Keywords

Summary



Keywords

1. Euroopa ühenduste riigihange – Hankelepingu sõlmimine – Institutsioonide kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid

2. Euroopa ühenduste riigihange – Hankelepingu sõlmimine – Ebaharilikult madala hinnaga pakkumine – Tellija kohustus pakkuja ära kuulata

(Komisjoni määrus nr 2342/2002, artikkel 139)

3. Euroopa ühenduste riigihange – Hankelepingu sõlmimine – Lepingute sõlmimine – Lepingute sõlmimise kriteeriumid – Tellijapoolne valik – Piir – Majanduslikult kõige soodsama pakkumise väljaselgitamist võimaldavate kriteeriumide kasutamine – Selliste kriteeriumide lubatavus, mis ei ole eranditult majanduslikku laadi

4. Euroopa ühenduste riigihange – Hankelepingu sõlmimine – Lepingute sõlmimine – Pakkumiste hindamine pakkumiste endi alusel

Summary

1. Komisjonil on ulatuslik kaalutlusõigus asjaolude osas, mida tuleb võtta arvesse lepingu sõlmimise otsuse tegemisel pärast pakkumismenetlust, ning Esimese Astme Kohtu tegevus peab piirduma siiski menetlusnormide ja põhjendamiskohustuse järgimise, asjaolude sisulise paikapidavuse ning ilmse kaalutlusvea ja võimu kuritarvitamise puudumise kontrollimisega.

(vt punkt 47)

2. Ühenduse hankelepingute sõlmimise osas tuleb määruse nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse rakenduseeskirjad, artiklit 139, mis sätestab, et tellijal on siis, kui talle tunduvad pakkumishinnad ebaharilikult madalad, kohustus enne pakkumise tagasilükkamist lasta pakkujal selgitada või isegi põhjendada oma pakkumist, tõlgendada nii, et kui eelnevalt on kahtlus, et pakkumine ei ole usaldusväärne, tekib kohustus kontrollida pakkumise tõsidust. Nimetatud artikli peamiseks eesmärgiks on, et pakkujat ei kõrvaldata menetlusest, ilma et tal oleks olnud võimalus põhjendada ebaharilikult madalana tunduva hinnaga pakkumise sisu.

(vt punkt 49)

3. Pakkumismenetluse käigus lepingu sõlmimise otsuse tegemiseks majanduslikult kõige soodsama pakkumise väljaselgitamisel ei pea kõik tellija poolt arvessevõetavad lepingu sõlmimise kriteeriumid olema ilmtingimata puhtalt majandusliku iseloomuga, kuna ei ole võimalik välistada, et tegurid, mis ei ole puhtalt majanduslikud, võivad mõjutada pakkumise väärtust selle tellija jaoks.

(vt punkt 51)

4. Pakkumismenetluses lepingu sõlmimise otsuse tegemisel tuleb pakkumiste kvaliteeti hinnata pakkumiste eneste alusel ning mitte võtta aluseks kogemusi, mis pakkuja on omandanud tellijaga varem sõlmitud lepingute raames, või tugineda sellistele valikukriteeriumidele nagu osalejate tehnilised võimed, mida kontrollitakse juba taotluste valiku järgus ning mida ei saa uuesti võtta arvesse pakkumiste võrdlemise eesmärgil.

(vt punkt 86)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud identse või sarnase varasema kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Kujutismärk Turkish Power ja sõnamärk POWER

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

Saksa avalikkuse jaoks puudub lehviva lakaga möirgava lõvi peaga lahutatud kahest sõnast Turkish ja power koosneva kujutismärgi, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse Nizza kokkuleppe klassi 34 kuuluvate mitmesuguste kaupade, sh „tubaka, suitsetamistarvete, tikkude” jaoks, ja samasse klassi kuuluvate „tubaka, suitsetamistarvete, […] tikkude” jaoks varem Saksamaal registreeritud sõnamärgi POWER segiajamise tõenäosus, kuna on ilmne, et tähiste ühine osa power ei kujuta endast taotletava tähise domineerivat koostisosa ega määra sellest tähisest jäävat üldmuljet sel määral, et asjaomase avalikkuse seisukohalt oleks olemas segiajamise tõenäosus, nii et arvestades vastandatud tähiste tuvastatud visuaalseid, foneetilisi ja kontseptuaalseid erinevusi ning vaatamata nendega tähistatud kaupade identsusele ning kõnealusele ühisele sõnalisele osale ei ole tõenäoline, et asjaomane avalikkus, kes on arukas, väga tähelepanelik ja lojaalne oma traditsioonilistele kaubamärkidele, arvab, et asjaomased kaubad pärinevad samalt ettevõtjalt või majanduslikult seotud ettevõtjatelt.

(vt punktid 49, 71–72)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Kolmandate isikute märkused ja vastulause – Vastulause menetlemine – Vastulause esitaja kohustus viidata selgelt varasemale kaubamärgile – Ulatus – Varasema kaubamärgi kujutise esitamise kohustus – Puudumine

(Komisjoni määrus nr 2868/95, artikkel 1, eeskirja 15 lõike 2 punkti b alapunkt vi ja eeskirja 18 lõige 1)

Summary

Määruse nr 2868/95, millega rakendatakse määrus nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta, eeskirja 18 lõikes 1 on sätestatud, et „[k]ui […] vastulauses ei ole selgelt märgitud, millise taotluse vastu see on esitatud või millise varasema märgi või varasema õiguse alusel see on esitatud, lükkab amet vastulause vastuvõetamatuna tagasi, kui neid puudusi ei kõrvaldata enne vastulause esitamise tähtaja lõppu”.

Seda eeskirja tuleb tõlgendada selliselt, et vastulause aluseks olev varasem kaubamärk peab olema piisavalt selgelt märgitud, et võimaldada selle kindlakstegemist, ja seda enne vastulause esitamise tähtaja möödumist. Selles suhtes on asjaomase kaubamärgi registreerimisnumber ning viide liikmesriigi kohta, kus kaubamärk on registreeritud, selle sätte mõttes piisavalt selged märked.

Samas ei saa rakendusmääruse eeskirja 15 lõike 2 punkti b alapunktist vi, mis puudutab vastulause sisu, tuletada varasema kaubamärgi kujutise esitamise kohustust nimetatud määruse eeskirja 18 lõike 1 raames.

(vt punktid 42, 46, 47 ja 49)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärgid, millel puudub eristusvõime

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

Summary

Ruumilisel kaubamärgil, mis koosneb plastikpudeli kujust, mida iseloomustab kitsas pudelikael, lame pudeli põhiosa, ümar alaosa ning sümmeetrilised lohud pudeli põhiosa külgedel ja mille registreerimist taotletakse Nizza kokkuleppe klassidesse 29, 30 ja 32 kuuluvate igapäevaseks tarbimiseks mõeldud toidukaupade jaoks, puudub nõukogu määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkt b tähenduses eristusvõime, kui hinnata sellest kaubamärgist jäävat tervikmuljet, kuna ainus omadus, mille poolest taotletav kaubamärk erineb kaubamärgitaotluses viidatud tooteid sisaldava pudeli tavalisest kujust, on külgedel asuvad lohud. Isegi kui seda omadust saaks pidada ebatavaliseks, ei ole see siiski iseenesest piisav, et mõjutada taotletavast kaubamärgist jäävat tervikmuljet nii, et see erineks oluliselt sektori normist ja tavadest ning seetõttu oleks võimeline täitma oma peamist ülesannet päritolutähisena.

(vt punktid 50, 52–54)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause

(Nõukogu määrus nr40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

Ühendkuningriigi tarbijate seisukohast esineb kujutismärgi, mis koosneb polomängija kujutisest ja sisaldab sõnalist osa „ROYAL COUNTY OF BERKSHIRE POLO CLUB” ning mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse Nizza kokkuleppe klassi 3 kuuluvate järgmiste kaupade jaoks: „Pleegitusained ja muud pesuained; puhastus-, poleer- ja küürimisained, abrasiivtöötlusvahendid; seebid; parfümeeriatooted, eeterlikud õlid, kosmeetikavahendid, juukseveed; hambapastad, habemeajamisjärgsed näoveed, juuksehooldusvahendid, šampoonid, deodorandid, lõhnavesi, kehale pihustatavad vahendid, vanniõlid, vannivahud, dušigeelid”, ning kujutismärgi, mis koosneb polomängija kujutisest ja mis on registreeritud varem Ühendkuningriigis kõnealuse kokkuleppe samasse klassi kuuluvate järgmiste kaupade jaoks: „vannisoolad, talgipulber, näopuuder, näokreem, peanahka stimuleerivad vahendid, habemeajamisjärgsed näoveed, mis kõik on mittemeditsiinilised tualettvahendid, ja huulepulgad, huuleläiked, juukseveed, šampoonid, hambapastad, seebid ja parfüümid”, segiajamise tõenäosus, võttes arvesse kaupade osalist identsust või sarnasust, tähiste visuaalset ja kontseptuaalset sarnasust, varasemal kaubamärgil oleva polomängija kujutise tugevat eristusvõimet, mis on nii olemusest tulenev kui ka kasutamise käigus omandatud, ning seda, et klassi 3 kuuluvate kaupade jaoks on olemas polo käsitlusega seotud kaubamärkide perekond, mis kuulub varasema kaubamärgi omanikule.

(vt punktid 44, 52)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Eristusvõimeta kaubamärgid – Ruumiline kaubamärk – Tulekiviga tulemasina kuju

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Eristusvõimeta kaubamärgid – Erand – Kasutamise käigus omandamine – Hindamiskriteeriumid

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõige 3)

Summary

1. Ruumilisel kaubamärgil, mis koosneb tulekiviga tulemasina kujust, mida iseloomustavad sirgkülgne ja ovaalse põhjaga mahuti, trapetsikujuline kate ning poolovaalse kujuga vajutusklahv ja mille registreerimist taotletakse Nizza kokkuleppe klassi 34 kuuluvate järgmiste kaupade jaoks: „Tubakas, suitsetamistarbed, tulemasinad, tikud”, puudub asjaomaste toodetega seoses eristusvõime määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses, kuna taotletav ruumiline kaubamärk koosneb selliste esituselementide kombinatsioonist, mis asjaomase kauba puhul meenuvad loomulikult ja on selle puhul tüüpilised. Kõnealune kuju ei erine oluliselt kaubanduses tavaliselt pakutavate asjaomaste kaupade teatavatest peamistest kujudest, vaid on pigem üks nende variantidest. Järelikult ei ole mitte ühelgi nimetatud kaubamärgi osal ei eraldi ega koos teiste osadega eristusvõimet.

(vt punkt 34)

2. Määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 3 tähenduses kaubamärgi kasutamise käigus eristusvõime omandamise tingimuseks on esiteks vähemalt see, et oluline osa asjaomasest avalikkusest identifitseerib tänu kaubamärgile asjaomased kaubad või teenused kindlalt ettevõtjalt pärinevatena. Teiseks tuleb tõendada selle kaubamärgi eristusvõime omandamist kasutamise käigus selles ühenduse olulises osas, mille puhul puudus eristusvõime sama määruse artikli 7 lõike 1 punktide b–d tähenduses. Kolmandaks tuleb pädeval asutusel igakülgselt hinnata kõiki asjaolusid, mis võivad tõendada, et kaubamärk on muutunud võimeliseks identifitseerima asjaomast kaupa ühelt kindlalt ettevõtjalt pärinevana ning seega eristab seda teiste ettevõtjate kaupadest. Sellega seoses tuleb eelkõige arvestada kaubamärgi turuosaga, kaubamärgi kasutamise intensiivsuse, geograafilise ulatuse ja kestusega, ettevõtja poolt kaubamärgi tutvustamiseks tehtud investeeringute mahuga, suhtelise osaga asjaomasest avalikkusest, kes kaubamärgi põhjal identifitseerivad kaupa ühelt kindlalt ettevõtjalt pärinevana, kaubandus- ja tööstuskodade ja teiste erialaliitude seisukohtadega ning arvamusuuringutega. Neljandaks tuleb kaubamärgi eristusvõimet, sh kasutamise käigus omandatud eristusvõimet, hinnata lähtuvalt kaupadest, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse, võttes arvesse asjaomaste kaupade sellise keskmise tarbija eeldatavat taju, kes on piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelik ja arukas. Lõpuks peab kaubamärk olema omandanud kasutamise käigus eristusvõime enne kaubamärgitaotluse esitamist.

(vt punktid 61–66)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Kolmandate isikute märkused ja vastulause – Vastulause menetlemine – Varasema kaubamärgi kasutamise tõendamine – Mitme tähise üheaegne kasutamine

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 15 lõige 2 punkt a ja artikli 43 lõiked 2 ja 3)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Sõnalist osa „CRISTAL CASTELLBLANCH” sisaldav kujutismärk ja sõnamärk „CRISTAL”

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

1. Varasema siseriikliku või ühenduse kaubamärgi tegelikku kasutamist kinnitavad tõendid, millel rajaneb ühenduse kaubamärgi taotlusele esitatud vastulause, hõlmavad ka tõendeid varasema kaubamärgi kasutamise kohta kujul, mis erineb selle kaubamärgi registreeritud kujust vaid osade poolest, mis ei muuda selle kaubamärgi eristusvõimet.

(vt punktid 30–34)

2. On tõenäoline, et keskmised Prantsuse tarbijad ning professionaalid ja veinitootmis- ja toitlustussektori eriala asjatundjad võivad omavahel segi ajada sõnalist osa „CRISTAL CASTELLBLANCH” sisaldava kujutismärgi, mille ühenduse kaubamärgina registreerimist taotletakse Nizza klassifikatsiooni klassi 33 kuuluvate cava- tüüpi Hispaania vahuveinide jaoks, ja varem Prantsusmaal registreeritud sõnamärgi CRISTAL samasse klassi kuuluvate „Prantsuse päritolu veinide, nimelt šampanja, vahuveinide; alkoholjookide (v.a õlu)” tähistamiseks, isegi kui ei ole võimalik tuvastada varasema kaubamärgi üldtuntust või mainet „šampanjaveinide” osas kogu asjaomase avalikkuse seas, vaid üksnes professionaalsete tarbijate seas, kes lisaks on eriti sellele valdkonnale spetsialiseerunud, eeldusel, et asjaomased kaubad ja vastavad kaubamärgid on identsed või vähemalt väga sarnased.

(vt punktid 46, 67 ja 68)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Täiesti erinevad tähised – Vähesel määral sarnased tähised

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Sõnalist osa „NICKY” sisaldav kujutismärk ja sõnalist osa „NOKY” sisaldavad varasemad kujutismärgid

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

1. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punktist b tuleneb, et segiajamise tõenäosus eeldab samal ajal nii taotletava kaubamärgi ja varasema kaubamärgi identsust või sarnasust kui ka registreerimistaotluses loetletud kaupade või teenuste identsust või sarnasust nende kaupade või teenustega, mille jaoks on registreeritud varasem kaubamärk. Need tingimused on kumulatiivsed. Juhul, kui vaidlusalused tähised on täiesti erinevad, on põhimõtteliselt võimalik ilma asjaomaseid kaupu uurimata väita, et segiajamise tõenäosust ei esine. Seevastu juhul, kui vaidlusaluste tähiste sarnasus ei puudu ilmselgelt, vaid neis on nii teatavad sarnased kui ka erinevad osad, ei saa nende osade tähtsust hinnata eraldi, vaid segiajamise tõenäosuse igakülgse hindamise raames kõiki asjaomaseid tegureid ja eelkõige tähiste sarnasuse ning tähistatud kaupade või teenuste sarnasuse vastastikust sõltuvust arvesse võttes.

(vt punktid 26, 27, 29, 39)

2. Prantsuse avalikkuse seisukohalt on sõnalist osa „NICKY” sisaldav kujutismärk, mille ühenduse kaubamärgina registreerimist taotleti Nizza kokkuleppe klassi 16 kuuluvate kaupade jaoks, ja varem Prantsusmaal samasse klassi kuuluvate kaupade jaoks registreeritud sõnalist osa „NOKY” sisaldavad kujutismärgid visuaalselt ja foneetiliselt sarnased, mistõttu segiajamise tõenäosuse igakülgseks hindamiseks tuleb võrrelda kaupu.

(vt punktid 34, 35, 38)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 62 lõige 1 ja artikli 74 lõige 2)

2. Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 62 lõige 1 ja artikli 74 lõiked 1 ja 2)

Summary

1. Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) talituste vahelisest funktsionaalsest järjepidevusest tuleneb, et esimeses menetlusastmes otsuse teinud talituse otsuse uuesti läbivaatamisel peab apellatsioonikoda oma otsuses tuginema kõikidele faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mida menetluspooled on esitanud kas esimeses menetlusastmes otsuse teinud talituses toimunud menetluse või apellatsioonimenetluse käigus.

Seega võivad apellatsioonikojad määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 74 lõikes 2 sätestatud erandiga arvestades kaebusi rahuldada kaebuse esitaja esitatud uute faktiliste asjaolude või ka tema esitatud uute tõendite alusel. Apellatsioonikoja läbiviidav kontroll ei piirdu vaidlustatud otsuse õiguspärasuse kontrolliga, vaid apellatsioonimenetluse devolutiivefektist tulenevalt antakse kogu vaidlusele uus hinnang ning apellatsioonikoda peab samuti uuesti läbi vaatama esialgse kaebuse, võttes arvesse õigeaegselt esitatud tõendeid.

Inter partes menetluses ühtlustamisameti talituste vahelisest funktsionaalsest järjepidevusest ei tulene, et poolel, kes ei ole esimeses menetlusastmes otsuse teinud talitusele esitanud selle talituse poolt määratud tähtaja jooksul teatavaid faktilisi või õiguslikke asjaolusid, ei oleks lubatud määruse nr 40/94 artiklist 74 lõikest 2 tulenevalt esitada neid tõendeid apellatsioonikojas.

(vt punktid 31–33)

2. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 74 lõike 1 kohaselt kontrollib Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) asju menetledes faktilisi asjaolusid omal algatusel. Ühelt poolt piirdub ühtlustamisamet registreerimisest keeldumise suhteliste põhjustega seotud menetlustes menetlusosaliste esitatud faktiliste asjaolude, tõendite ja väidete ning esitatud nõudmiste kontrollimisega. Teisalt annab selle artikli lõige 2 ühtlustamisametile õiguse mitte arvesse võtta faktilisi asjaolusid ja tõendeid, mille asjaomased pooled on esitanud „hilinenult”.

Ühtlustamisameti talitustele iseloomulikust omavahelisest funktsionaalsest järjepidevusest tuleneb, et mõistet „hilinenult” tuleb apellatsioonikoja kaebemenetluse raames tõlgendada nii, et see puudutab nii kaebuse esitamise tähtaega kui ka tähtaegu, mis on asjaomase menetluse käigus määratud. Kuna seda mõistet kohaldatakse ühtlustamisameti iga menetluse raames, ei mõjuta see, et tähtaeg, mille on tõendite esitamiseks määranud esimeses menetlusastmes otsuse teinud talitus, on möödunud, seega seda, kas tõendid on apellatsioonikojale esitatud „hilinenult”. Seega on apellatsioonikoda kohustatud võtma arvesse talle esitatud tõendid, olenemata sellest, kas need on vastulausete osakonnale esitatud või mitte.

(vt punktid 34 ja 35)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, millel puudub eristusvõime

(nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punktid b ja c)

Summary

Sõnaline tähis EUROHYPO, mille registreerimist taotleti Nizza kokkuleppe klassi 36 kuuluvate teenuste „rahalised, finants- ja kinnisvaratehingud, finantsteenused, finantseerimine” jaoks, on neid teenuseid kirjeldav ja seetõttu puudub tal eristusvõime. Nimelt tajub keskmine saksa keelt valdav tarbija finantsvaldkonnas elementi „euro” Euroopa Liidus käibeloleva valuutana ja seda rahanduspiirkonda kirjeldavana. Lisaks mõistab finantsteenuste raames see tarbija elementi „hypo” kui lühendit sõnast Hypothek . Kõik elemendid, või vähemalt üks nende võimalikest tähendustest, tähistavad seega käsitletavaid finantsteenuseid iseloomustavat omadust. Seega on EUROHYPO ühelt poolt lihtne kahest kirjeldavast elemendist koosnev kombinatsioon, mis ei loo nimetatud elementide summana piisavalt erinevat muljet sellest, mis tuleneb seda moodustavate osade lihtsast ühendamisest. Teiselt poolt ei ole tõendatud, et seda liitsõna on hakatud kasutama igapäevases kõnes ja et see on omandanud iseseisva tähenduse.

(vt punktid 51, 52, 55, 57)