ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :163 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS (teine ko da)
14. detsember 2010
Kohtuasi F-25/07
T homas Bleser
versus
Euroopa Liidu Kohus
Avalik teenistus — Ametnikud — Ametisse nimetamine — Palgaastmele määramine uu si 
ebasoodsamaid s ätteid ko haldades — Personalieeskirjade XIII lisa artiklid 2 ja 13 — 
Läbipaistvuse põhimõte — Palgaastme v astavus ametikohale — Vanuselise diskrimineerimise kee ld — 
Hoolitsemiskohustus — Hea halduse põhimõte — Õiguskindluse ja tagasiulatuva jõu puudumise 
põhimõte — Reformatio in pe ius kee lu põhimõte — Õiguspärase oo tuse kai tse põhimõte — Hea usu 
põhimõte — Patere legem q uam ipse fecisti põhimõte
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega T. Bleser, kes on e nne 1. maid 
2004 a valdatud kon kursi edukalt läbinud isik, palub esiteks tühistada t ema Euroopa Kohtu 
ametnikuks n imetamise otsus osas, milles sellega määratakse ta madalamale palgaastmele 
kui kon kursiteates avaldatud p algaaste; teiseks t ühistada E uroopa L iidu a metnike 
personalieeskirjade artikkel 32 n ing selle XIII lisa artikli 2 ja 13; kolmandaks p alub ta 
taastada t ema teenistuskäik ning neljandaks m õista välja kahjuhüvitis.
Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta poolte ko htukulud nende endi ka nda.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Hagi — Eelnev halduskaebus — Tähtaeg — Tähtaja algus
(Personalieeskirjad, artiklid 25, 26 j a artikli 90 lõige 2)
2. Ametnikud — Hagi — Eelnev halduskaebus — Kaebuse ja hagi vastavus — Eseme ja aluse samasus
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
3. Ametnikud — Töölevõtmine — Palgaastmele m ääramine — Uue karjäärisüsteemi kehtestamine 
määrusega nr 723/2004 — Palgaastmele määramise üleminekusätted
(Personalieeskirjad, XIII lisa artikli 2 lõige 1)
4. Ametnikud — Töölevõtmine — Palgaastmele m ääramine — Uue karjäärisüsteemi kehtestamine 
määrusega nr 723/2004 — Palgaastmele määramise üleminekusätted
(Personalieeskirjad, artikkel 31; XIII lisa artikli 2 lõige 1 ja artikli 13 lõige 1)
5. Ametnikud — Töölevõtmine — Palgaastmele m ääramine — Uue karjäärisüsteemi kehtestamine 
määrusega nr 723/2004 — Palgaastmele määramise üleminekusätted
(Personalieeskirjad, XIII lisa artikli 12 lõige 3 ja artikli 13 lõige 1)
2 ECLI:EU:F:2010 :163KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-25/07
BLESERVS.EUROOPAKOHUS
6. Ametnikud — Põhimõtted — Administratsiooni hoolitsemiskohustus — Hea halduse p õhimõte — 
Piirid
(Personalieeskirjad, XIII lisa artikli 13 lõige 1)
7. Ametnikud — Hagi — Tähtaeg — Tähtaja algus
(Personalieeskirjad, artikli 91 lõige 3)
8. Ametnikud — Töölevõtmine — Palgaastmele m ääramine — Uue karjäärisüsteemi kehtestamine 
määrusega nr 723/2004 — Palgaastmele määramise üleminekusätted
(Personalieeskirjad, XIII lisa artikli 13 lõige 1; nõukogu määrus nr 723/2004 )
9. Liidu õigus — Üldpõhimõtted — Reformatio in peius keelu põhimõte — Ulatus
1. Personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 esimese lõigu ko haselt tuleb ka ebus esitada ko lme kuu j ooksul 
alates „kuupäeva[st], m il otsus asjaomasele isikule teatavaks t ehakse, ku id m itte h iljem ku i 
kuupäeva[st], mil ta nimetatud teate kä tte saab, kui mee de mõjutab kon kreetset isikut”. Kirja puhul, 
milles teatatakse asjaomasele isikule, et pädev a sutus nimetab ta ka tseajal olevaks a metnikuks a lates 
teatud kuu päevast, ja milles palutakse teatada, kas isik soovib ko ha vastu võtta, on i segi siis, kui isiku 
ametisse nimetamine on j uba avalikustatud, tegemist pelga tööpakkumisega ning sellest alates ei hakka 
kaebuse esitamise tähtaeg ku lgema.
Kuigi personalieeskirjade artikli 90 lõige 2 näeb ette, et kaebuse esitamise tähtaeg hakkab ku lgema 
kuupäeval, mil asjaomane isik sai teda ka hjustavast mee tmest teada, siis seda s ätet, m is on m õeldud 
katma suurt hulka o lukordi, tuleb tõlgendada n eid pe rsonalieeskirjade põhimõttelisi sätteid silmas 
pidad es, mis reguleerivad a metnike teavitamist nende töösuhte olulistest elementidest ning ee lkõige 
seda, millises vormis see teavitamine peab toimuma.
Personalieeskirjade, ee lkõige selle ar tiklite 25 j a 26 ü lesehitusest tulenevalt pe ab p algaastmele 
määramise otsustest, nagu ka a metisse nimetamise otsustest, asjassepuutuvale isikule nõ uetekohaselt 
teatama ning ad ministratsioon e i või piirduda s ellise dokumendi ka udu teatamisega, mis sarnaselt 
tööpakkumisega teeb nendest otsustest vaid j äreldused, ega jätta tagamata seda, et sellist laadi o tsused 
ka tegelikult adr essaadini jõuaksid.
Kui asjassepuutuvale ametnikule pannakse ko hustus esitada ka ebus hiljemalt kolme kuu j ooksul arvates 
tööpakkumise kättesaamisest, võimaldamata ära oo data tema ametisse nimetamise otsusest teavitamist, 
muudaks see sisutuks pe rsonalieeskirjade artikli 25 teise lõigu ning artikli 26 teise ja ko lmanda lõigu 
ametisse nimetamise ja palgaastmele m ääramise osas, mis m oodustavad a sjaomase isiku kar jääri 
alused, samas ku i nende ar tiklite ee smärk on n imelt võimaldada a metnikel tegelikult teada s aada 
otsustest, m is p uudutavad ee lkõige n ende h alduslikku s eisundit, n ing t ugineda n eile 
personalieeskirjadega tagatud õigustele.
(vt punktid 30–35)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 28. juuni 2006 , kohtuasi F-101/05: Grünheid vs. komisjon ( EKL AT 2006 , lk I-A-1-55 
ja II-A-1-199, punktid 49, 52 j a 56).
2. Eelneva halduskaebuse ning hagi vastavuse nõ ue tähendab, et Avaliku T eenistuse Kohtusse esitatud 
nõuetel ja kaebuses esitatud nõ uetel peab olema sama ese ja alus.
ECLI:EU:F:2010 :163 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-25/07
BLESERVS.EUROOPAKOHUS
Kuna ka ebuse esitaja piirdub ka ebuses palgaastmele m ääramise kri tiseerimisega, ilma palgajärku 
määramist vaidlustamata, siis ei saa ta Avaliku T eenistuse Kohtus palgajärku m ääramist vaidlustada.
(vt punktid 42–44)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 16. september 1998 , kohtuasi T-193/96: Rasmussen vs. komisjon ( EKL AT 1998 , lk I-A-495 
ja II-1495 , punkt 47); 7. juuni 2005 , kohtuasi T-375/02: Cavallaro vs. komisjon ( EKL AT 2005 , lk I-A-151 j a II-673, 
punkt 97).
Avaliku T eenistuse Kohus: 11. september 2008 , kohtuasi F-51/07: Bui Van vs. komisjon (EKL AT 2008 , lk I-A-1-289 
ja II-A-1-1533 , punkt 24); 1. juuli 2010 , kohtuasi F-45/07: Mandt vs. parlament (punktid 110 j a 119).
3. Personalieeskirjade XIII lisa artikli 2 lõike 1 eesmärk on 1. maist 2004 ku ni 30. aprillini 2006 ke stval 
üleminekuajal pelgalt ümber nimetada 30. aprillil 2004 j uba ametnikuks o lnud isikute palgaastmed, 
eesmärgiga teha võimalikuks n endele 1. maist 2006 t äielikult jõustuva uu e kar jäärisüsteemi 
kohaldamine. Nimetatud sättele ei saa seega anda u latust, m is läheb ka ugemale ku i vahepealse suhte 
kehtestamine 1. mail 2004 j uba töölevõetud ametnike endise ja uu e palgaastmele määramise vahel.
(vt punkt 57)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 11. juuli 2007 , kohtuasi T-58/05: Centeno M ediavilla jt vs. komisjon ( EKL 2007 , lk II-2523 , 
punktid 112–115).
4. Personalieeskirjade artiklil 31 n ing XIII lisa artikli 2 lõikel 1 ja artikli 13 lõikel 1 on ü hesugune jõud, 
nii et esimesena nimetatud sätted ei ole võrreldes pe rsonalieeskirjade XIII lisa ar tikli 13 l õikega 1 
ülimuslikud.
Seevastu võib pe rsonalieeskirjade XIII lisa artikli 13 lõige 1 ku i üleminekusäte ja erinorm n äha ette 
kindlaksmääratud ametnike r ühmale ko haldatava erandi pe rsonalieeskirjade ar tiklis 31 s ätestatud 
üldreeglist.
Pealegi viitab pe rsonalieeskirjade XIII lisa artikli 2 lõige 1 ainult nendele, kes olid juba ametnikud 
30. aprillil 2004 , samas ku i personalieeskirjade XIII lisa artikli 13 lõiget 1 ko haldatakse ainult pärast 
1. maid 2006 t öölevõetud ametnikele. Nii on n endel kahel sättel erinev isikuline ko haldamisala.
Sellest järeldub, et ühelt poolt personalieeskirjade artikkel 31 ja XIII lisa artikli 2 lõige 1 ning teiselt 
poolt sama lisa artikli 13 lõige 1 ei ole omavahel vastuolus ega vasturääkivad.
(vt punktid 65–68)
Viited:
Euroopa Kohus: 22. detsember 2008 , kohtuasi C-443/07 P: Centeno M ediavilla jt vs. komisjon (EKL 2008 , lk I-10945 , 
punkt 101).
5. Võttes vastu pe rsonalieeskirjade XIII lisa artikli 12 lõike 3, millest tulenevalt ko heldakse erinevalt 
sama kon kursi edukalt läbinud isikuid olenevalt sellest, ka s nad v õeti tööle enne või pärast reformi, ei 
rikkunud seadusandja võrdse ko htlemise üldpõhimõtet, sest erinev ko htlemine puudutas ametnikke, 
kes ei kuu lunud samasse isikute rühma.
4 ECLI:EU:F:2010 :163KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-25/07
BLESERVS.EUROOPAKOHUS
Kuna personalieeskirjade XIII lisa artikli 13 lõikel 1 on s arnane ulatus sama lisa artikli 12 lõikega 3, siis 
pärast 1. maid 2006 t ööle võetud ametnik tõstatab tulutult võrdse ko htlemise põhimõtte rikkumise, mis 
seisnes erinevas ko htlemises võrreldes sama kon kursi edukalt läbinud isikutega, kes võeti tööle enne 
personalieeskirjade reformi jõustumist.
Lisaks ei saa võrdse ko htlemise põhimõte piirata seadusandja vabadust teha igal ajal selliseid m uudatusi 
personalieeskirjade no rmidesse, m ida t a pe ab teenistuse huvidega koo skõlas olevaks, isegi ku i 
muudetud sätted on a metnikele varasematest ebasoodsamad, sest vastasel korral takistataks m is tahes 
seadusandlikku ar engut.
Järelikult võis seadusandja pe rsonalieeskirjade reformi raa mes esiteks sätestada, et isikud, kes läbisid 
edukalt kon kursid, mille puhul oli enne 1. maid 2004 e tte nähtud töölevõtmine palgaastmele A 7 või 
A 6, võetakse nüüd tööle palgaastmele AD 6, ja teiseks vähendada s ellega seoses neile palgaastmetele 
määratud töötasusid.
Nii tegutsedes ei ole seadusandja ri kkunud v õrdsuse p õhimõtet ja ee lkõige v anuse a lusel 
diskrimineerimise kee ldu, ku na pe rsonalieeskirjade XIII lisa ar tikli 13 l õikes 1 esitatud vastavuse 
tabelis ning igakuise põhipalga tabelis ei võeta ilmselgelt ei otseselt ega ka udselt arvesse huvitatud 
isikute vanust.
Personalieeskirjade XIII lisa artikli 13 lõike 1 ko haselt ei põhine ametnike p algaastmele määramine 
sellel, millist tüüpi töökogemust nad o mavad, vaid t äidetavate ametikohtade objektiivsetel nõ uetel 
palgaastmete uu t struktuuri ar vestades. Seega ei saa v äita, et pe rsonalieeskirjade XIII lisa artikli 13 
lõige 1 diskrimineerib ametnikke, kes omandasid osa töökogemusest erasektoris.
(vt punktid 83–85, 95, 96, 99 j a 100)
Viited:
Euroopa Kohus: eespool viidatud ko htuasi Centeno M ediavilla jt vs. komisjon (punktid 79 ja 83).
Esimese Astme K ohus: 30. september 1998 , ko htuasi T-121/97: Ryan vs. kon trollikoda ( EKL 1998 , lk II-3885 , 
punktid 98 j a 104); 29. november 2006 , kohtuasi T-135/05: Campoli vs. komisjon ( EKL AT 2006 , lk I-A-2-297 
ja II-A-2-1527 , punkt 105); eespool viidatud ko htuasi Centeno M ediavilla jt vs. komisjon (punktid 86, 89 j a 113).
Avaliku T eenistuse Kohus: 19. juuni 2007 , kohtuasi F-54/06: Davis jt vs. nõ ukogu (EKL AT 2007 , lk I-A-1-165 
ja II-A-1-911, punkt 81).
6. Hea halduse põhimõte ei oma m äärusest kõ rgemalseisvat ko hustuslikku j õudu. Sama ke htib ka 
administratsiooni hoolitsemiskohustuse o sas oma teenistujate suhtes, m is väljendab tasakaalu 
vastastikuste õiguste ja ko hustuste vahel, mille pe rsonalieeskirjad ke htestasid ametiasutuse ja avalike 
teenistujate vahelistes suhetes ja mis seetõttu on a lati piiratud ke htivate no rmidega.
Personalieeskirjade XIII lisa artikli 13 lõike 1 ko hta esitatud õigusvastasuse väite aluseks ei saa olla hea 
halduse põhimõte ja hoolitsemiskohustus.
(vt punktid 119 j a 120)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 27. märts 1990 , kohtuasi T-123/89: Ch omel vs. komisjon ( EKL 1990 , lk II-131, punkt 32); 
22. juuni 1994 , liidetud ko htuasjad T-97/92 ja T-111/92: Rijnoudt ja Hocken vs. komisjon (EKL AT 1994 , lk I-A-159 
ja II-511, punkt 104); eespool viidatud ko htuasi Campoli vs. komisjon (punkt 149).
Avaliku T eenistuse Kohus: 23. jaanuar 2007 , kohtuasi F-43/05: Ch assagne vs. komisjon ( EKL AT 2007 , lk I-A-1-27 
ja II-A-1-139, punkt 111).
ECLI:EU:F:2010 :163 5KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-25/07
BLESERVS.EUROOPAKOHUS
7. Kui tehakse ka ebuse rahuldamata jätmise otsus, millest otsuse adr essaat ei ole otsuse kee le tõttu 
võimeline ar u saama, pe ab ta esitama institutsioonile nõ uetekohaselt taotluse edastada t alle tõlge 
keelde, milles ka ebus on koo statud, või tema em akeelde. Teise kee le ka sutamine tähendab sellisel 
juhul, et kaebuse esitamise tähtaeg hakkab ku lgema kuu päevast, mil asjaomane isik sai tõlke kä tte.
(vt punkt 124)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 7. veebruar 2001 , kohtuasi T-118/99: Bonaiti Brighina vs. komisjon (EKL AT 2001 , lk I-A-25 
ja II-97, punktid 18 ja 19).
Avaliku T eenistuse Kohus: 3. märts 2009 , ko htuasi F-63/07: Patsarika v s. Cedefop (EKL AT 2009 , lk I-A-1-39 
ja II-A-1-159, punkt 31).
8. Personalieeskirjade XIII lisa artikli 13 lõige 1 tuleneb m äärusest nr 723/2004 , millega muudetakse 
personalieeskirju ja m uude teenistujate teenistustingimusi ja m is jõustus 1. mail 2004 , st hilisemal 
kuupäeval, ku i see a valdati, s.o 27. aprillil 2004 . Seda e i saa s eega ko haldada t agasiulatuvalt. O sas, 
milles pe rsonalieeskirjade X III lisa ar tikli 13 l õige 1 m ääratleb p algaastmele m ääramise uu ed 
kriteeriumid, mida ko haldatakse enne 1. maid 2004 a valdatud kon kursi edukalt läbinud isikutele, kes 
on ka ntud sobivate ka ndidaa tide loetellu enne 1. maid 2006 j a tööle võetud pärast seda kuu päeva, on 
see s äte koo skõlas põhimõttega, et üldkohaldatavate sätete ja iseäranis pe rsonalieeskirjade sätete 
muutmise ko rral ko haldatakse ko he uu t no rmi tulevikus tekkivatele tagajärgedele õ iguslikes 
olukordad es, mis on t ekkinud varasema no rmi alusel, kuid m is ei ole täielikult välja ku junenud.
Õigust võib pidada o mandatuks ai nult siis, kui selle aluseks o lnud asjaolu ilmnes enne õigusnormide 
muutmist. Avaliku kon kursi edukalt läbinud isiku p algaastme m ääramisel tuleb mee nutada, et seda e i 
saa lugeda o mandatuks s enikaua, ku i asjaomase isiku s uhtes ei ole tehtud nõ uetekohast ametisse 
nimetamise otsust.
(vt punktid 126–128)
Viited:
Euroopa Kohus: eespool viidatud ko htuasi Centeno M ediavilla jt vs. komisjon (punktid 61–64).
Esimese Astme K ohus: eespool viidatud ko htuasi Centeno M ediavilla jt vs. komisjon (punktid 51 ja 53).
9. Isegi kui eeldada , et reformatio in peius’i kee lu põhimõttele saab tugineda me netluses, mis ei ole 
kriminaalkohtumenetlus, siis ei saa seda kee lu rikkumist igal juhul ette heita ei seadusandjale, kui ta 
muudab pe rsonalieeskirjade sätteid, ega ad ministratsioonile, ku i ta m äärab ametnikele palgaastmed. 
See kee ld on t ihedalt seotud di spositiivsuse põhimõttega, mille ko haselt on p ooltel õigus vabalt 
käsutada h agi eset, samas kui palgaastmele määramine ei toimu hagimenetluses.
(vt punkt 132)