5

EIP sise-eeskirjades, mis käsitlevad töökohal väärika kohtlemise poliitikat (edaspidi „töökohal väärika kohtlemise poliitika“), mille EIP võttis vastu 18. novembril 2003, on ette nähtud: „Uurimismenetlus […] Uurimismenetlust reguleerivad järgmised sätted: […] – luuakse uurimiskomitee, mis koosneb kolmest sõltumatust isikust […]; – uurimiskomitee viib läbi teatava hulga ärakuulamisi, mille käigus kuulab ta eraldi ära mõlemad pooled ja võimalikud tunnistajad ning kõik isikud, keda ta soovib küsitleda; – mõlemal poolel on õigus sellele, et uurimiskomitee ta ära kuulab; – mõlemal poolel on õigus sellele, et teda esindatakse või abistatakse; – uurimiskomitee ärakuulamiste ja nõupidamiste järel koostatakse soovitus presidendile; – president teeb otsuse, missugused meetmed võtta. Uurimiskomitee ülesanded ja koosseis Komitee ülesandeks on olla struktuur, mis tagab ühe või mitme juhtumi objektiivse ja sõltumatu uurimise, mille tulemusena esitatakse presidendile soovitus, missugused meetmed võtta. […] Menetlus […] 2. Personali direktoraadi peadirektor teeb töötajate esindajatega kooskõlastatult presidendile ettepaneku, kes peaksid kuuluma uurimiskomiteesse, ning määrab kindlaks uurimise alguskuupäeva kaebuse esitamisele järgneva 30 kalendripäeva sees. 3 Personali direktoraadi peadirektor kinnitab otsekohe asjaomase töötaja teate kättesaamist ja kinnitab uurimismenetluse algust […]. 4 Kui kaebaja teade on kätte saadud, siis personali direktoraadi peadirektor: […] d) teatab, et uurimine algab 30 kalendripäeva jooksul alates päevast, mil kaebus personali direktoraadi peadirektorile ametlikult esitati, ning mõlemale poolele teatakse nende kummagi ärakuulamise kuupäev, kellaaeg ja koht, neid informeeritakse nende õigusest sellele, et neid esindatakse või abistatakse, ning komitee koosseisust; […] Ärakuulamine Ärakuulamise eesmärk on teha täpselt kindlaks, mis juhtus, ning selgitada välja faktilised asjaolud, mis võimaldavad koostada põhjendatud soovituse. Pooltel ei ole võimalust ristküsitluseks, sest nad kuulatakse ära eraldi. Nad ei ole kohustatud kordama enda jaoks ebameeldivaid või piinlikkust tekitavaid üksikasju, kui see ei ole absoluutselt vajalik. Kõikidele uurimisse ja ärakuulamistesse kaasatud isikutele, sh abistajatele ja tunnistajatele meenutatakse, et neil on kohustus hoida saladust. […] Uurimiskomiteel on õigus toimida nii, nagu ta kohaseks peab. Üldjuhul toimub ärakuulamine mitme eraldi vestlusena, mis viiakse läbi järgmises järjekorras: – kõigepealt kaebaja; – tunnistajad, keda on nimetanud kaebaja; – väidetav ahistaja; – oletatava ahistaja kutsutud tunnistajad; – kui komitee peab vajalikuks, siis võib mõlemad pooled uuesti välja kutsuda eraldi ärakuulamiseks. Vajaduse korral võib komitee asjasse segatud isikud uuesti ära kuulata ning kutsuda välja teisi töötajaid või küsida teavet või dokumentide ärakirju, kui terve komitee leiab, et see on õigustatud ja vajalik. Kahtluse korral saab otsustavaks presidendi arvamus küsimustes, mis puudutavad õigust tutvuda toimikute, andmete või muude uurimismeetoditega, kusjuures president võib vajaduse korral konsulteerida isikuandmete volinikuga. Komitee teatab kaebajale täiendavatest uurimistoimingutest. Uurimise tulemus Kui kõik menetlusosalised on ära kuulatud ja kõik muud vajalikud uurimistoimingud on tehtud, peaks komitee olema valmis asuma nõu pidama ja pakkuma välja põhjendatud soovituse. Tal ei ole pädevust teha otsust. Komitee võib soovitada kas seda, et: – juhtumi menetlemine lõpetatakse, sest menetluse kaks poolt suutsid olukorda selgust tuua ja leida tulevikuks lahenduse, mis on vastuvõetav neile mõlemale, – juhtum ei kujuta endast heidutamist või ahistamist, vaid tööalast vaidlust, mida tuleb käsitleda üksikasjalikumalt või jälgida, – kaebus jäetakse rahuldamata, – võetakse vajalikud meetmed juhul, kui komitee tõendab, et kaebus on põhjendamatu ja pahatahtlik, – algatatakse distsiplinaarmenetlus. Komitee kirjalik soovitus esitatakse viie päeva jooksul alates uurimise lõpust ja saadetakse presidendile, et viimane otsustaks, missugused meetmed võtta. Presidendi otsus […] Hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates sellest, kui komitee soovitus presidendile saadeti, teatatakse mõlemale poolele kirjalikult presidendi otsus, millele lisatakse komitee soovitus.“ [mitteametlik tõlge]