Lepingu, mille riigi osalusega elektriettevõtja ja äriühing olid sõlminud enne liikmesriigi ühinemist Euroopa ühendustega ja milles on sellele äriühingule ette nähtud elektri soodustariif, ülesütlemise toime ajutiselt ja ex nunc peatamine kohtu poolt hagi tagamise korras, mille tulemusena lubati teataval ajavahemikul jätkata soodustariifi kasutamist, muutis selle tariifi ajalisi piire, mis olid kokku lepitud nimetatud lepingus, ja seega ka abikava ajalisi piire, mis olid heaks kiidetud komisjoni poolt. Järelikult muutis hagi tagamise määrus olemasolevat abi.

Neil asjaoludel tuleb olemasoleva abi kestvusaja pikendamist pidada olemasoleva abi muutmiseks ja selle puhul on järelikult vastavalt määruse nr 659/1999 artikli 1 punktile c tegemist uue abiga.

Abi kokkusobivuse hindamisel siseturuga tugineb komisjon majandusandmetele ja asjaoludele, mis esinevad asjaomasel turul tema otsuse tegemise ajal, ning võtab eelkõige arvesse selle ajavahemiku pikkust, mille jaoks abi on ette nähtud. Järelikult on olemasoleva abi kehtivusaeg üks tegur, mis mõjutab komisjoni hinnangut selle abi siseturuga kokkusobivuse kohta.

Määruse nr 794/2004, millega rakendatakse määrust nr 659/1999, artikli 4 lõikes 1 ette nähtud, et „[määruse nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad ELTL artikli 108 kohaldamiseks] artikli 1 lõike c kohaldamisel tähendab olemasoleva toetuse muudatus mis tahes muutust, välja arvatud puhtalt formaalsed või halduslikud muudatused, mis ei mõjuta toetusmeetme ühisturule vastavuse hindamist“.

Riigiabi käsitlevate õigusnormide kohaldamine tugineb lojaalse koostöö tegemise kohustusele ühelt poolt siseriiklike kohtute ning teiselt poolt komisjoni ja liidu kohtute vahel, mille raames igaüks täidab ülesannet, mis talle EL toimimise lepinguga on antud. Selle koostöö raames peavad siseriiklikud kohtud võtma kõik vajalikud üld- või erimeetmed, et tagada nende kohustuste täitmine, mis tulenevad liidu õigusest, ja hoiduma võtmast meetmeid, mis võivad ohustada aluslepingu eesmärkide saavutamist, nagu see tuleneb ELL artikli 4 lõikest 3. Seega peavad siseriiklikud kohtud eelkõige hoiduma selliste otsuste tegemisest, mis lähevad vastuollu komisjoni otsusega.

Liikmesriigi kohtu ülesanne on ka kontrollida, kas riigiabi kava rakendamise korda on muudetud, ja kui peaks selguma, et muudatuste tulemusena on kava ulatust laiendatud, võib osutuda vajalikuks tuvastada, et tegemist on uue abiga, mistõttu kuulub kohaldamisele ELTL artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamismenetlus.

Järelikult peab hagi tagamise üle otsustav liikmesriigi kohus, mille poole on pöördutud vaidluses lepingu üle, teavitama komisjoni vastavalt ELTL artikli 108 lõikele 3 kõikidest meetmetest, mis mõjutavad selle lepingu tõlgendamist ja täitmist ning võivad mõju avaldada siseturu toimimisele, konkurentsile või lihtsalt põhimõtteliselt kehtima jäänud abi tegelikule kestusele teatud ajavahemikul.

Nimelt, kui anda hagi tagamise üle otsustavatele liikmesriigi kohtutele võimalus vältida kohustusi, mis on neile pandud ELTL artiklitega 107 ja 108 riigiabi kontrollimisel, tähendaks see, et need kohtud võivad ületada enda sellise pädevuse piire, mille eesmärk on tagada riigiabi puudutava liidu õiguse järgimine, ja rikkuda liidu institutsioonidega lojaalse koostöö tegemise kohustust, mis on seega ilmselgelt vastuolus nende artiklite kasuliku mõjuga.

(vt punktid 105–108)