Kohtuasi T-139/08

The Smiley Company SPRL

versus

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

„Ühenduse kaubamärk — Euroopa Ühendust nimetav rahvusvaheline registreering — Pooliku smiley-naeratuse kujuline kujutismärk — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 146 lõige 1 ja artikli 7 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 151 lõige 1 ja artikli 7 lõike 1 punkt b)”

Esimese Astme Kohtu otsus (esimene koda), 29. september 2009 II ‐ 3538

Kohtuotsuse kokkuvõte

Eristusvõime määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses puudub pooliku smiley-naeratuse kujulisel kujutismärgil, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse sisuliselt Nizza kokkuleppe klassi 14 kuuluvate väärismetallide, väärismetallidest valmistatud toodete, ehete ja kellade, klassi 18 kuuluvate kottide ja nahktoodetega ning klassi 25 kuuluvate riiete ja rõivaaksessuaaride jaoks. Taotletaval kaubamärgil ei ole ühtki lihtsalt ja vahetult ühenduse isegi suhteliselt tähelepanelikule asjaomasele avalikkusele meeldejäävat joont, mille abil mõistetaks kaubamärki vahetult kui asjaomaste kaupade kaubandusliku päritolu tähist. Seda mõistetakse üksnes kui kaunistavat elementi, ning see kehtib nii klassi 14 kui ka klassidesse 18 ja 25 kuuluvate kaupade osas. Seetõttu ei võimalda taotletav kaubamärk ühtki asjaomast kaupa konkurentide omadest eristada. Asjaolu, et asjaomane avalikkus on harjunud tajuma lihtsaid joontest või triipudest koosnevaid kujutismärke kui kaubamärke, või et palju tootjaid on selliseid kaubamärke klassi 25 kuuluvate kaupade jaoks registreerinud, ei sea seda järeldust kahtluse alla. Nii on taotletav kaubamärk väga lihtne ja tavaline motiiv, millel on üksnes kaunistav ülesanne ning see kaubamärk ei ole tajutav asjaomaste kaupade kaubandusliku päritolu tähisena. (vt punktid 17, 31, 32 ja 37)

Mis puutub kaubamärgi eristusvõimesse määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses, siis ei anna äärmiselt lihtne, geomeetrilisest põhikujundist – nagu ring, joon, nelinurk või võrdkülgne viisnurk – koosnev tähis iseenesest edasi sõnumit, mis jääks tarbijatele meelde, mistõttu tarbijad, välja arvatud juhul, kui see on kasutamise käigus omandanud eristusvõime, ei pea seda kaubamärgiks. Eelnevat arvestades ei eelda selle tuvastamine, et kaubamärk on määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses eristusvõimeline, kaubamärgi omaniku teatud loovuse või keelelise või kunstilise ettekujutuvõime taseme olemasolu. Piisab sellest, et kaubamärk lubab asjaomasel avalikkusel määrata kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenuste päritolu ja eristada neid teiste ettevõtjate omadest. See, kui kaubamärk täidab kaunistavat või ornamentaalset ülesannet, ei avalda kaubamärgi eristusvõime hindamisele mõju. Siiski on tähis, mille ülesanne erineb traditsioonilises tähenduses kaubamärgi ülesannetest, määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses eristav ainult juhul, kui seda on võimalik kohe tajuda tähistatud kaupade või teenuste kaubandusliku päritolu tähisena, mis võimaldab asjaomastel tarbijatel ilma võimaliku segiajamiseta eristada kaubamärgi omaniku kaupu või teenuseid teistsuguse kaubandusliku päritoluga kaupadest või teenustest. Seega peab ka kaunistaval tähisel olema minimaalne eristusvõime. (vt punktid 26, 27 ja 30)