Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord – Direktiiv 93/37 – Erandid üldistest reeglitest – Kitsas tõlgendamine – Erakorraliste asjaolude esinemine – Tõendamiskoormus

(Nõukogu direktiiv 93/37, artikli 7 lõige 3)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord – Direktiiv 93/37 – Erandid üldistest reeglitest – Samalaadsete ehitustööde kordamine, mille kohta tellijad on tööettevõtjatega varem lepingu sõlminud – Kestus

(Nõukogu direktiiv 93/37, artikli 7 lõike 3 punkt e)

3. Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi – Objektiivsus – Vabandatav eksimus – Vastuvõetamatus

(EÜ artikkel 226)

Summary

1. Direktiivi 93/37, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, artikli 7 lõiget 3, mis võimaldab kõrvale kalduda reeglitest, millega tagatakse asutamislepinguga ette nähtud õiguste tõhusus riiklike ehitustöölepingutega seotud valdkonnas, tuleb tõlgendada kitsalt ning isikul, kes soovib nendele sätetele tugineda, lasub tõendamiskoormus, et erakorralised asjaolud, mis õigustavad erandit, ka tegelikult esinevad.

Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 7 lõike 3 punkti b sõnastusele, mille kohaselt võivad tellijad riiklikke ehitustöölepinguid sõlmida läbirääkimistega menetluse alusel hanketeadet avaldamata, „kui tehnilistel või kunstilistel põhjustel või ainuõiguste kaitsega seotud põhjustel saab ehitustöid teostada ainult üks konkreetne tööettevõtja”, on liikmesriik kohustatud tõendama, et need olid tehnilised põhjused, mille tõttu oli vaja sõlmida kõnealune leping töövõtjaga, kellega oli sõlmitud ka esialgne leping.

On tõsi, et mis tahes piirkonna tulvaohutusega seotud keerukate projektide raames tehtavate tööde järjepidevuse tagamine on tehniline põhjus, mida tuleb pidada oluliseks. Siiski ei piisa väitest, et tööde kogum on mitmetahuline ja keerukas, selleks et seda saaks anda ühele töövõtjale, eriti kui tööd on jagatud etappideks, mida teostatakse mitme aasta jooksul.

(vt punktid 19–21)

2. Direktiivi 93/37, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, artikli 7 lõike 3 punkt e võimaldab lepinguid sõlmida läbirääkimistega menetluse alusel hanketeadet avaldamata uute ehitustööde puhul, mis seisnevad samalaadsete ehitustööde kordamises, mille kohta tellijad on tööettevõtjatega varem lepingu sõlminud, üksnes „kolme aasta jooksul pärast esialgse lepingu sõlmimist”.

Võrreldes antud sätte sõnastust erinevates keeltes, tuleb väljendit „esialgse lepingu sõlmimine” mõista nii, et selle all mõeldakse esialgse lepingu sõlmimist, mitte selle lepingu alusel tehtud tööde lõpuleviimist.

Sellist tõlgendust kinnitab ka asjaomase sätte üldine eesmärk ning asukoht direktiivi 93/37 ülesehituses.

Esiteks, kuna tegemist on erandit kehtestava normiga, mida tõlgendatakse kitsalt, tuleb erandi kohaldamise ajavahemikku piiravat tõlgendust eelistada sellisele tõlgendusele, mis seda ajavahemikku pikendaks. Kõnealuse eesmärgi kohane tõlgendus loeb tähtaja kulgemise hetkeks esialgse lepingu sõlmimise kuupäeva, mitte – reeglina hilisemat – kuupäeva, mil lepingu alusel tehtud tööd lõpule viidi.

Teiseks, riigihangete läbiviimiseks soovitatav õiguskindluse põhimõte eeldab, et kõnealuse tähtaja kulgemise hetk oleks kindlalt ja objektiivselt määratletav. Kui lepingu sõlmimise kuupäev on täpselt määratletav, siis tööde lõpetamise tähtajaks võib pidada erinevaid kuupäevi, mis omakorda tekitab märkimisväärselt ebakindlust. Lisaks sellele on lepingu sõlmimise hetk algusest peale üheselt kehtestatud, samas kui tööde lõpetamise tähtaeg, määratletagu seda kuidas tahes, võib poolte tahtest sõltuvatel või sõltumatutel asjaoludel muutuda kogu lepingu täitmise aja jooksul.

(vt punktid 33 ja 34, 36–38)

3. Liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlus võimaldab liikmesriikidele pandud kohustusi tõlgendamiserinevuste esinemisel täpselt määratleda ja põhineb objektiivselt tõestatud liikmesriigipoolsel EÜ asutamislepingust või teisese õiguse allikast tulenevate kohustuste rikkumisel. Sellest tulenevalt ei või liikmesriik tugineda vabandatava eksimuse põhimõttele direktiivist tulenevate kohustuste rikkumise õigustamiseks.

(vt punkt 40)