EÜ asutamislepingu artiklist 169 (nüüd EÜ artikkel 226) tuleneb, et komisjonil ei ole kohustust algatada liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlus, vaid et tal on selles osas avatud kaalutlusõigus, mis välistab üksikisikute õiguse nõuda institutsioonilt teatud kindla seisukoha võtmist ja õiguse esitada sellest keeldumise korral tühistamishagi.

Üksikisiku esitatud nõue, et tühistataks komisjoni keeldumine algatada liikmesriigi vastu liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlus, on vastuvõetamatu.

Töötlemine peab olema õiguspärane tulenevalt määruse nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta artikli 5 punktist a või b, mille kohaselt peab töötlemine olema vajalik üldistes huvides oleva ülesande täitmiseks või vastutava töötleja seadusjärgse kohustuse täitmiseks. Kõigi liidu kodanike ning kõigi füüsiliste ja juriidiliste isikute, kelle elukoht või registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, õigus tutvuda institutsioonide dokumentidega, mis on sätestatud määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artiklis 2, kujutab endast seadusjärgset kohustust määruse nr 45/2001 artikli 5 punkti b tähenduses. Järelikult, kui määrus nr 1049/2001 kohustab andmeid edastama, mis on „töötlemine” määruse nr 45/2001 artikli 2 punkti b tähenduses, siis sama määruse artikkel 5 muudab selle edastamise õiguspäraseks.

Isikuandmeid sisaldavate dokumentidega tutvumist reguleerib määrus nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. Selle määruse artikli 6 lõike 1 kohaselt ei ole taotleja kohustatud põhjendama oma taotlust ega tõendama oma huvi taotletud dokumentidega tutvumiseks. Seega on siis, kui edastatakse isikuandmeid, et täita määruse nr 1049/2001 artiklit 2, mis näeb ette kõigi liidu kodanike õiguse tutvuda dokumentidega, tegemist selle määruse kohaldamisalasse kuuluva olukorraga ja järelikult ei ole taotleja kohustatud tõendama avalikustamise vajalikkust määruse nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta artikli 8 punkti b tähenduses. Kui nõutaks, et taotleja peab määrusest nr 45/2001 tuleneva lisatingimusena tõendama ka andmete edastamise vajalikkust, siis läheks see vastuollu määruse nr 1049/2001 eesmärgiga tagada võimalikult laiaulatuslik juurdepääs institutsioonide dokumentidele.

Määruse nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta artikkel 18 näeb ette, et andmesubjektil on õigus esitada igal ajal oma konkreetse seisundiga seotud veenvatel ja õigustatud põhjustel vastuväiteid endaga seotud andmete töötlemise kohta, välja arvatud muu hulgas artikli 5 punktis b sätestatud juhul. Arvestades, et määruses nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele sätestatud töötlemine kujutab endast seadusjärgset kohustust määruse nr 45/2001 artikli 5 punkti b tähenduses, siis ei ole andmesubjektil üldjuhul õigust esitada vastuväiteid. Samas arvestades, et määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkt b teeb sellest seadusjärgsest kohustusest erandi, tuleb selle alusel arvesse võtta andmesubjekti puudutavate andmete avalikustamise tagajärgi. Kui nende andmete avalikustamine ei kahjusta kooskõlas määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktiga b andmesubjekti eraelu puutumatust ja isikupuutumatust, siis ei tohiks tema keeldumine takistada nende edastamist.

Kõik isikuandmed ei ole oma olemuselt sellised, mis võiksid kahjustada asjaomase isiku eraelu. Näiteks on direktiivi 95/46 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta põhjenduses 33 viidatud andmetele, mis oma olemuse tõttu võivad rikkuda põhivabadusi või eraelu puutumatust ja mida ei tohiks töödelda ilma andmesubjekti sõnaselge loata, mis annab tunnistust tõsiasjast, et kõik andmed ei ole olemuselt ühesugused. Niisuguste tundlike andmete hulka võivad kuuluda andmed, millele viitab määruse nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta artikkel 10 andmete eriliikide töötlemise kohta ehk andmed, mis toovad esile rassilise või etnilise kuuluvuse, usulised või filosoofilised tõekspidamised ja tervise või seksuaaleluga seonduvad andmed.

Kuigi „eraelu” mõiste on Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika kohaselt lai ja õigus isikuandmete kaitsele on üks aspekt õigusest eraelule, ei tähenda see, et „eraelu” mõiste hõlmab igal juhul kõiki isikuandmeid.

EÜ asutamislepingu artikli 169 (nüüd EÜ artikkel 226) alusel algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse raames toimunud koosolekul osalenute nimekiri, mis sisaldub protokollis ja on liigendatud lähtuvalt organisatsioonidest, kelle nimel need isikud sellel koosolekul osalesid, ning milles on ära toodud nende ametinimetus, eesnime esitäht ja perekonnanimi ning vastavalt vajadusele teenistus, organ või ühing, millest nad nendes organisatsioonides sõltuvad, sisaldab isikuandmeid määruse nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta artikli 2 punkti a tähenduses, kuna selle nimekirja põhjal on koosolekul osalenud isikuid võimalik tuvastada. Siiski lihtsalt see, et määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele alusel esitatud juurdepääsutaotluses viidatud dokument sisaldab isikuandmeid, ei tähenda vältimatult, et asjaomaste isikute eraelu puutumatus või isikupuutumatus oleks kahtluse alla seatud, isegi kui kutsealase tegevuse kuulumine „eraelu” mõiste alla Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 tähenduses ei ole põhimõtteliselt välistatud.

Esindajate nimede sisaldumine protokollis ei pane ju asjaomaste isikute eraelu kaalule, kuna need isikud osalesid koosolekul oma organisatsioonide esindajatena. Peale selle ei sisalda protokoll nendele isikutele omistatavaid individuaalseid arvamusi, vaid seisukohavõttusid, mis on omistatavad nende isikute esindatavatele organisatsioonidele. Igal juhul ei saa esindajate nimede avalikustamine konkreetselt ja tegelikult kahjustada asjaomaste isikute eraelu puutumatust ja isikupuutumatust. Pelgalt see, et asjaomase isiku nimi esineb mingil koosolekul osalenute nimekirjas seoses tema esindatava organisatsiooniga, ei kujuta endast niisugust kahjustamist ning asjaomase isiku eraelu puutumatus ja isikupuutumatus, mille tagamist nõuab määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkt b, ei ole ohustatud.

(vt punktid 121–123, 125 ja 126)