Teatava liikmesriigi maaelu arengu abikava puhul, mis näeb ette toetuse maksmise ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades tegutsevatele põllumajandustootjatele sel kujul, nagu komisjon on selle heaks kiitnud, kus loomühikus väljendatav loomkoormuse kriteerium võimaldab kindlaks määrata loomakasvatustiheduse söödamaadel, et vältida ala- või ülekarjatamist, on riigisisesed ametiasutused kohapealsete kontrollide käigus kohustatud loomkoormuse kriteeriumi täitmise kindlaks tegema, loendades loomi, kes on kontrollkäigu ajal põllumajandusettevõttes koha peal, et teha kindlaks, kas seda kriteeriumi oli täpselt järgitud, ja seeläbi uurida, kas andmed vastavad halduskontrolli tulemusena saadud andmetele.

Küsimuse osas, kas veiste identifitseerimise või veisekavatuse toetuste raames läbiviidavaid kontrolle võib kasutada ebasoodsate tingimuste toetuse raames loomkoormuse tingimuse kontrollimiseks, nähtub määruse nr 1975/2006 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad kontrollimenetluse rakendamise ja maaelu arengu toetusmeetmete nõuetele vastavuse kohta) artikli 5 lõikest 2, mille sõnastus vastab määruse nr 65/2011 artikli 4 lõike 4 sõnastusele, nähtub, et ebasoodsate tingimuste toetuste meetmete kohapealsed kontrollid ja teised liidu eeskirjades sätestatud põllumajandustoetusi käsitlevad kontrollid viiakse „võimaluse korral“ läbi samal ajal. Sellest tuleneb, et põhimõtteliselt võib esineda juhtumeid, kus ei ole võimalik viia ebasoodsate tingimuste toetuse meetmete kontrolle läbi samal ajal kui muid liidu eeskirjades sätestatud põllumajandustoetusi käsitlevaid kontrolle, mistõttu ühiskontrollid ei ole absoluutne reegel, vaid pelgalt võimalus, millel võib olla erandeid.

Teise tingimuse osas tuleb märkida, et kohtupraktikas on otsustatud, et ühtki määruse nr 65/2011 sätet ei saa tõlgendada nii, et juhul, kui halduskontrolle viiakse läbi usaldusväärsest andmebaasist saadud andmeid kasutades, ei ole sama määruse alusel nõutavad kohapealsed kontrollid enam vajalikud. Selline tõlgendus eirab kohapealsete kontrollide eesmärki, mis on eelkõige kontrollida liikmesriikide loodud andmebaasides sisalduvate andmete vastavust määruse nr 65/2011 artikli 15 lõikele 3 ja määruse nr 1122/2009 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega) artiklile 42.

Seega on liikmesriikidel põhimõtteliselt lubatud määruse nr 65/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 rakendamise üksikasjalikud eeskirjad seoses kontrollimenetluse rakendamisega ning nõuetele vastavusega maaelu arengu toetusmeetmete osas) artiklis 12 ja järgmistes artiklites ette nähtud kontrolle nagu ebasoodsate tingimuste toetuse kohapealset kontrolli läbi viia veiste identifitseerimise ja veisekasvatuse toetuste raames läbiviidavate kontrollidega samal ajal, kui on täidetud kaks tingimust: esiteks siis, kui viimati nimetatud kontrollide puhul on tegemist määruse nr 65/2011 artikli 4 lõike 4 tähenduses põllumajandustoetusi käsitlevates liidu õigusnormides ette nähtud kontrollidega ning teiseks neid saab läbi viia selle määruse artiklis 12 ja järgmistes artiklites ette nähtud kontrollidega samal ajal.

Juhul kui liikmesriik, kes on võtnud meetmeid määruse nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta artikli 36 punkti a alapunktide i ja ii alusel, seab ebasoodsate looduslike tingimustega piirkondades tegutsevatele põllumajandustootjatele toetuse maksmise tingimuseks teatava loomkoormuse kriteeriumi täitmise kindlaks määratud alam- ja ülemmäära vahel, märkimata seejuures, et tegemist on väärtusega aasta lõikes, on lubatav aastane keskmine, kui muutused alam- ja ülemmäärades võivad esineda kogu asjaomase ajavahemiku jooksul ning neid väärtusi on päevade lõikes võimatu kontrollida. Loomkoormuse tingimuse täitmise tagamiseks peab see keskmine aga olema arvutatud väärtuste põhjal, mis jäävad alam- ja ülemmäära vahele.

Siseriiklikud ametiasutused on kohustatud loomkasutuse kriteeriumi kindlaks tegema inspektsiooni läbiviimise ajal eelkõige loomade loendamise kaudu, et selgitada välja, kas abikavas 2007–2013 kindlaks määratud alam- ja ülemmäärasid on täpselt järgitud ja seeläbi uurida, kas andmed vastavad halduskontrolli tulemusena saadud andmetele. Asjaolu, et teatavaid tegureid, mis mõjutavad loomkoormuse kindlakstegemist, nagu loomade vanus, ei saa ülima täpsusega tuvastada, ei vabasta siseriiklikke ametiasutusi kohustusest seda kontrollida. Lisaks ei ole välistatud, et kohapealseid kontrolle läbiviivatel inspektoritel on võimalik teha loomade vanus piisava täpsusega kindlaks.

(vt punktid 80, 82 ja 84)