Keywords

Summary



Keywords

1. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Seaduslikkuse hindamine – EÜ asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvat riigiabi käsitleva kohtupraktika arvessevõtmine – Piirid

(ST artikli 4 punkt c)

2. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Mõiste – Spetsiifilisus või selektiivsus

(ST artikli 4 punkt c)

3. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Mõiste – Õiguslik tähendus – Tõlgendamine objektiivsete tegurite alusel – Kohtulik kontroll – Ulatus

(ST artikli 4 punkt c, EÜ artikli 87 lõige 1)

4. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Mõiste – Maksumeetmed – Meetme selektiivsus

(ST artikli 4 punkt c)

5. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Saksamaa jagamisest kahjustatud piirkondadele antav abi – EÜ asutamislepingu sätete kohaldamine – Välistamine

(ST artikli 4 punkt c, EÜ artikli 87 lõike 2 punkt c)

6. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Mõiste – Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi piirkondadele antava abina esitletavad meetmed – Väljajätmine nende korvava laadi tõttu – Komisjoni kaalutlusõigus

(ST artikli 4 punkt c, EÜ artikli 87 lõike 2 punkt c)

7. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Mõiste – Maksumeetme käsitamine eelisena – Normaalne maksukoormus kui võrdluspunkt

(ST artikli 4 punkt c)

8. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Mõiste – Nii subsiidiumide kui ka maksukoormuse kergendamise kaasaarvamine – Komisjoni kohustus tõendada maksukoormuse kergendamise ja subsiidiumi ühesugust mõju – Puudumine

(ST artikli 4 punkt c)

9. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Keeld – Konkurentsi või liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine – Asjassepuutumatus

(ST artikli 4 punkt c)

10. ESTÜ – Abi terasetööstusele – ST artikli 67 kohaldamatus – Komisjoni praktika – Asjassepuutumatus

(ST artikli 4 punkt c ja artikkel 67, üldine otsus nr 2320/81)

11. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Komisjoni luba ST artikli 95 alusel – Lubatavus – Komisjoni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid

(ST artikli 4 punkt c ja artikkel 95)

12. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Keeld – Ebaseaduslikult antud abi – Sätte puudumine, mis näeks komisjoni pädevuse teostamisele ette aegumistähtaja – Õiguskindluse nõuete järgimine

(ST artikli 4 punkt c)

13. Ühenduse õigus – Põhimõtted – Õiguspärase ootuse kaitse – Õiguskindlus – Erinevad tuginetavuse tingimused – Tagajärjed – Komisjonile teatamata jäetud ebaseadusliku teraseabi saaja võimalus tugineda õiguskindluse põhimõttele, et vaidlustada tagasimaksmiskorraldust sisaldav komisjoni otsus, ilma et õiguspärasele ootusele tuginemise võimatus seda takistaks

14. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Haldusmenetlus – Komisjoni tegevusetusest ning teise ja kolmanda teraseabikoodeksi vaikimisest tulenev ebaselge olukord – Kohustus selgitada olukord, enne kui võib nõuda saadud abi tagastamist

(Üldised otsused nr 1018/85 ja 3484/85)

Summary

1. Ühenduse kohtu täpsustused mõistete kohta, mida on kasutatud riigiabi käsitlevates EÜ asutamislepingu sätetes, on analoogiliste ESTÜ asutamislepingu sätete kohaldamisel asjakohased niivõrd, kuivõrd nad ei ole sellega vastuolus. ESTÜ asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluva riigiabi kohta tehtud otsuste seaduslikkuse hindamisel on tuginemine EÜ asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvat riigiabi käsitlevale kohtupraktikale seega põhjendatud.

(vt punkt 28)

2. Riikliku meetme spetsiifilisus või selektiivsus on üks riigiabi mõistesse kuuluvaid tunnuseid nii EÜ asutamislepingu kui ka ESTÜ asutamislepingu puhul, hoolimata sellest, et ST artikli 4 punkt c kõnealuseid kriteeriume otseselt ei maini. Seega on vaja kontrollida, kas kõnealuse meetmega kaasnevatest eelistest saavad kasu üksnes teatavad ettevõtjad ja teatavad tegevusvaldkonnad või mitte.

(vt punkt 29)

3. EÜ asutamislepingus määratletud riigiabi mõiste on õigusliku tähendusega ning seda tuleb tõlgendada objektiivsetest teguritest lähtudes. Seetõttu peab ühenduse kohus, võttes arvesse nii talle esitatud vaidluse konkreetseid tegureid kui ka komisjoni kaalutluste tehnilist või kompleksset laadi, põhimõtteliselt kontrollima küsimust täielikult, et otsustada, kas meede kuulub EÜ artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse.

Teisiti ei ole see ka siis, kui tegemist on küsimusega, kas meede kuulub ST artikli 4 punkti c reguleerimisalasse, sest selline kohtulik kontroll ei ole ESTÜ asutamislepinguga vastuolus.

(vt punktid 30 ja 31)

4. Riigiabiks kvalifitseeritava maksumeetme põhimõtteline erinevus üldisest maksumeetmest on selles, et selle kasutajate ring on seadusega või tegelikkuses piiratud. Sellega seoses ei ole oluline, kas meetme selektiivsus tuleneb valdkondlikust kriteeriumist või liikmesriigi piiratud territooriumiosal paiknemise kriteeriumist. Et meedet saaks kvalifitseerida riigiabiks, on aga oluline, et sellest meetmest kasu saavad ettevõtjad kuuluksid kategooriasse, mille kindlaksmääramiseks kohaldatakse seaduses või tegelikkuses kõnealuse meetmega ettenähtud kriteeriumi.

(vt punkt 38)

5. ST artikli 4 punkt c käsitleb riigiabi andmist, järelikult ei või selles küsimuses ESTÜ asutamislepinguga reguleeritud valdkonna suhtes kohaldada EÜ asutamislepingu sätteid.

Kuna ESTÜ asutamislepingus puuduvad EÜ artikli 87 lõike 2 punkti c sätetega samasugused või samaväärsed sätted, ei mõjuta asjaolu, et EÜ asutamisleping tunnistab Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abi ühisturuga kokkusobivaks, ei ST artikli 4 punkti c reguleerimisala ega järelikult ka nimetatud sättes kasutatud riigiabi mõistet.

(vt punktid 63 ja 64)

6. ST artikli 4 punktis c ette nähtud üldist ja absoluutset riigiabi kaotamist ja keeldu ei saa tühistada umbmäärase ja ebakindla korvamiskorra sisseseadmisega. Riiklike meetmete korvava laadi hindamine on komisjoni kaalutluspädevuses, kes kontrollib, kas taotletava erandi tingimused on täidetud.

Seega ei saa EÜ artikli 87 lõike 2 punktis c ette nähtud erandi, s.o Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antava abi ühisturuga kokkusobivaks tunnistamise – mida ei kohaldata samaväärset sätet mittesisaldava ESTÜ asutamislepingu raames – lihtsat mainimist pidada ESTÜ asutamislepingu kohaseks kindla põhjusliku seose tõendamiseks ettevõttele antud eelise ja väidetava majandusliku halvemuse vahel, mille all kannatasid Saksamaa jagamisest kahjustatud piirkonnas paiknevad ettevõtted.

(vt punktid 72, 74 ja 75)

7. ESTÜ asutamislepingu raames on riigiabi tuvastamiseks vaja vaid kindlaks määrata, kas vastava õigusliku režiimi alusel soodustab riiklik meede teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist võrreldes teiste ettevõtjatega, kes on kõnealuse režiimi eesmärki arvestades analoogilises faktilises ja õiguslikus olukorras.

Seega tuvastamaks, kas meede andis eelise, on vaja vastava õigusliku režiimi raames kindlaks määrata võrdluspunkt, millest lähtudes meetme tõttu tekkinud olukorda hinnata. Selleks et kindlaks määrata, milline on „normaalne” maksukoormus, ei saa võrdlevalt uurida kõikide või teatavate liikmesriikide maksueeskirju, moonutamata seejuures riigiabi kontrollimist käsitlevate sätete olemust. Kuna ühenduse tasandil ei ole liikmesriikide maksueeskirju ühtlustatud, viiks selline uurimine liikmesriikide erinevast regulatsioonist tuleneva faktilise ja õigusliku olukorra erisuste võrdlemiseni.

(vt punktid 79–81)

8. Kuigi riigiabi mõiste hõlmab peale konkreetsete toetuste (nagu subsiidiumid) ka meetmeid, mis erineval viisil kergendavad ettevõtjal tavaliselt lasuvat maksukoormust ja mis seetõttu, ehkki tegemist ei ole otseses tähenduses subsiidiumidega, on samalaadsed ja samasuguse mõjuga, ei tule subsiidiume selle sõna täpses tähenduses ja sellega samastatavaid muid meetmeid hierarhiseerida, vaid määratleda riigiabi mõiste ST artikli 4 punkti c tähenduses. Sellest määratlusest tuleneb, et kui on tõendatud, et riiklik meede kujutab endast ettevõtjal tavaliselt lasuva maksukoormuse kergendamist, tuleb see meede kvalifitseerida riigiabiks ning sellise kvalifikatsiooni tõttu on tal samasugune mõju nagu subsiidiumil selle sõna täpses tähenduses.

Järelikult ei ole komisjon kohustatud tõendama, et ettevõtjal tavaliselt lasuva maksukoormuse kergendamisel oleks samasugune mõju nagu subsiidiumil selle sõna täpses tähenduses.

(vt punktid 83, 84 ja 89)

9. ST artikli 4 punkti c alusel peetakse riigiabi ühisturuga kokkusobimatuks, ilma et oleks vaja tuvastada või isegi uurida, kas tegelikult on kahjustatud konkurentsitingimusi või esineb selle oht. Järelikult ei ole ST artikli 4 punkti c kohaldamiseks tingimata vaja, et abimeede mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust või konkurentsi.

(vt punktid 90 ja 91)

10. Keelates riikide antavad subsiidiumid või abi mis tahes vormis, on ST artikli 4 punkti c eesmärk kaotada ja keelata teatavad liikmesriikide meetmed valdkonnas, mille ESTÜ asutamisleping annab ühenduse pädevusse. Nimetatud säte ei erista individuaalset abi abisüsteemidest ega söe- ja terasesektorile eriomaseid abisüsteeme üldistest abisüsteemidest ning selles sättes ette nähtud riigiabi keeld on sõnastatud rangelt.

ST artikli 67 eesmärk on aga ära hoida konkurentsimoonutusi, mida liikmesriikide pädevuse teostamine paratamatult kaasa toob, ning see säte piirdub vaid kaitsemeetmete sätestamisega, mida ühendus võib võtta liikmesriigi meetme puhul, millel on küll märgatav mõju konkurentsitingimustele söe- ja terasetööstuses, kuid mis vahetult ja otseselt kõnealust tööstust ei puuduta. Järelikult käsitlevad ST artikli 4 punkt c ja artikkel 67 erinevaid valdkondi ning artikkel 67 ei ole riigiabi valdkonnas asjakohane.

Seda tõlgendust ei kummuta asjaolu, et kuni ajani, kui otsusega nr 2320/81 kehtestati teine teraseabikoodeks, oli komisjon seisukohal, et ST artikli 4 punkt c on kohaldatav üksnes teraseettevõtjatele antava eriabi suhtes – s.o abi suhtes, millest saavad kasu ainult või peamiselt teraseettevõtjad – ning üldiste ja regionaalsete abisüsteemide terasetööstusele kohaldamist kontrollib komisjon nii ST artikli 67 kui ka EÜ artiklite 87 ja 88 alusel.

(vt punktid 107–112 ja 115)

11. ST artikli 4 punkt c ei keela komisjonil lubada terasetööstusele anda riigiabi teraseabikoodeksites spetsiaalselt ette nähtud kategooriatena või neisse kategooriatesse mitte kuuluva riigiabi puhul vahetult ST artikli 95 esimese ja teise lõigu alusel.

Seda tehes on komisjonil kaalutlusõigus otsustada, kas abi on asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks vajalik.

Seetõttu peab seaduslikkuse kontroll selles valdkonnas piirduma kontrollimisega, kas komisjon ei ole ületanud oma kaalutlusõiguse piire faktide moonutamisega või asjaolude ilmselt väära hindamisega või võimu kuritarvitamisega või menetlusnõuete rikkumisega.

Selleks et tuvastada komisjoni ilmne viga asjaolude hindamisel, mis õigustaks vaidlustatud otsuse tühistamist, peavad esitatud tõendid olema piisavad, et kõnealuses otsuses asjaoludele antud hinnang muutuks ebausutavaks.

(vt punktid 131 ja 136–138)

12. Oma eesmärgi täitmiseks peab aegumistähtaeg olema varem kindlaks määratud. Aegumistähtaja ja selle kohaldamise tingimuste kindlaksmääramine on ühenduse seadusandja pädevuses. ESTÜ asutamislepingu alusel antud riigiabi kontrollimiseks ei ole ühenduse seadusandja aegumistähtaega määranud.

Samas on õiguskindluse põhinõue oma eri avaldumisvormides mõeldud tagama ühenduse õigusega seotud olukordade ja õigussuhete ettenähtavust ning seda tuleb arvesse võtta, kui kontrollitakse komisjoni sellise otsuse seaduslikkust, millega kohustatakse teraseettevõtjat tagasi maksma ebaseaduslikku riigiabi.

(vt punktid 159–161)

13. Õiguskindluse põhimõtte rikkumisele tuginemise võimalus ei ole piiratud tingimustega, mille esinemisel võib tugineda õiguspärasele ootusele riigiabi seaduslikkuse suhtes.

Seetõttu võib teraseettevõtja, kes on saanud riigiabi, millest ei ole komisjonile teatatud, tugineda tagasimaksmiskorraldust sisaldava komisjoni otsuse vaidlustamiseks õiguskindluse põhimõttele, kuid välistatud on võimalus, et abi saajal võiks muidu kui ainult erandjuhul olla õiguspärane ootus riigiabi eelkontrolli korda rikkudes antud abi seaduslikkuse suhtes.

(vt punktid 165 ja 166)

14. Tagasimaksmiskorraldust sisaldava komisjoni otsuse vaidlustamiseks on ebaseaduslikku riigiabi saanud teraseettevõtjal õigus tugineda õiguskindluse põhimõttele juhul, kui kõnealuse abi saamise ajal valitses abi õigusliku režiimi osas komisjoni süül tekkinud ebakindluse ja ebaselguse olukord, mis kumuleerus komisjoni reaktsiooni kauaaegse puudumise tõttu, kuigi komisjonile oli abi andmine teada, ning niimoodi oma hoolsuskohustust rikkudes tekitas komisjon kahemõttelise olukorra, mille ta oleks pidanud lahendama enne meetmete võtmist juba antud abi tagastamise nõudmiseks.

(vt punktid 174, 180 ja 182)