Ühise põllumajanduspoliitika rahastamiseks ette nähtud fondide raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel ei ole finantskorrektsiooni kohaldamiseks nõutav, et tuvastatud oleks märkimisväärsed puudused liidu selgete õigusnormide kohaldamises. On küll tõsi, et vastavalt komisjoni dokumendi nr VI/5330/97 lisale 2, mis käsitleb ühtse määraga finantskorrektsioonide tegemist, eeldab ühtse määraga finantskorrektsioon oluliste puuduste esinemist liidu sõnaselgete õigusnormide kohaldamisel. Sellegipoolest ei mõjuta see dokumendiga nr VI/5330/97 seatud tingimus põllumajandusturgude ühise korralduse eeskirjade rikkumise olemasolu kohtulikku tõendamiskoormise määratlust, sest esiteks tuleb seda tingimust tõlgendada kontekstipõhiselt ja teiseks jäädi selle kohtupraktikas väljakujundatud määratluse juurde ka pärast dokumendi nr VI/5330/97 vastuvõtmist.

Liidu õigus ei nõua mõistete „põllumajandusmaa“ ja „põld“ määratlustes, et niisugusel maal või põllul oleks teatav eriline kuju. Määruse nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, artikli 2 punktis h on „põllumajandusmaa“ määratletud kui viljelusmaa, püsirohumaa või püsikultuuride all olev maa-ala. Vastavalt määruse nr 796/2004, millega kehtestatakse määruses nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid, määrusega nr 972/2007 muudetud redaktsiooni artikli 2 punktile 1a ja määruse nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, artikli 2 punktile 1 on „põld“ põhimõtteliselt määratletud kui ühtne maatükk.

Ühise põllumajanduspoliitika rahastamiseks ette nähtud fondide raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise puhul peab küll paika, et kohapealse kontrolli tulemuste ekstrapoleerimist ei ole ette nähtud ei määruse nr 796/2004, millega kehtestatakse määruses nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid, määrusega nr 972/2007 muudetud redaktsiooni artiklis 29, ega määruse nr 1122/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse nr 73/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses põllumajandustootjate otsetoetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega, ümbersuunamisega ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga ning määruse nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses veinisektori toetuskavade alusel makstavate toetuste nõuetele vastavusega artiklis 33, kuid nii määruse nr 796/2004 artikli 23 lõikest 1 kui ka määruse nr 1122/2009 artikli 26 lõikest 1 tuleneb, et kohapealne kontroll tuleb teha viisil, mis võimaldab tõhusalt tõendada toetuse maksmise nõuetele vastavust ning nõuetele vastavuse seisukohast oluliste nõuete ja standardite järgimist. Järelikult leidis komisjon õigesti, et kohapealse kontrolli tulemus saab olla usaldusväärne ja representatiivne, kui valimi kontrollimisel saadud tulemused ekstrapoleeritakse ülejäänud kogumile. Niisuguse ekstrapoleerimise teel on nimelt võimalus saada usaldusväärne ja representatiivne kohapealse kontrolli tulemus kõigi asjaomaste põldude kohta, mitte ainult tegelikult kontrollitud põldude kohta. Ekstrapoleerimine kaasneb võimalusega lihtsustada kohapealseid kontrolle, piirates need 50% suuruse valimiga põldudest.

Tuvastatud vea ekstrapoleerimisel ei tohi rikkuda võistlevuse põhimõtet ja asjassepuutuva põllumajandustootja õigust olla ära kuulatud. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta tehakse lõplikku õiguslikku jõudu omav otsus pärast seda, kui läbitud on võistlev menetlus, mille käigus on liikmesriikidel kõik tagatised, mida neil on vaja oma seisukoha esitamiseks. Raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust alustatakse seega liikmesriigi vastu, mitte põllumajandustootja vastu – viimasel ei ole selles menetluses õigust olla ära kuulatud. Pealegi tuleb tõdeda, et valimi kontrolli tulemuste ekstrapoleerimisel ülejäänud kogumile ei määratleta ühtegi põldu mittetoetuskõlblikuna. Ühtlasi olgu mainitud, et ekstrapoleerimise eesmärk on vähendada halduskulusid, sest võimalik on saavutada kohapealse kontrolli usaldusväärne tulemus, võttes arvesse eesmärki lihtsustada määruse nr 1122/2009 põhjenduses 44 nimetatud kontrolli.

(vt punktid 41–43)