ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(kolmas koda)

10. juuni 2011

Kohtuasi F-56/10

André Hecq

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Ravikulude 100% ulatuses hüvitamine – Vaikimisi tehtud tagasilükkamise otsus – Enneaegne kaebus – Vastuvõetamatus

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, milles A. Hecq palub tühistada 20. oktoobri 2009. aasta otsus, millega komisjon jättis tema 25. septembri 2009. aasta taotluse ravikulude 100% ulatuses hüvitamiseks rahuldamata.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Mõista kohtukulud välja A. Hecq’ilt.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hagi – Isikut kahjustav meede – Ühises ravikindlustussüsteemis personalieeskirjade artikli 72 alusel koostatud aruanne – Välistamine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

2. Ametnikud – Hagi – Eelnev halduskaebus – Enne taotluse tagasilükkamist esitatud kaebus – Vastuvõetamatus

(Personalieeskirjad, artikli 90 lõige 1)

1. Hagi, mille ese on nõue tühistada otsus, millega keelduti kulude täies ulatuses hüvitamisest personalieeskirjade artikli 73 lõike 3 alusel, ning mis on selgelt esitatud ühises ravikindlustusskeemis personalieeskirjade artikli 72 alusel esitatud aruande vaidlustamiseks, tuleb vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata jätta, kuna see aruanne ei sisalda personalieeskirjade artikli 73 lõike 3 alusel võetud isikut kahjustavat meedet.

(vt punkt 34)

2. Kaebust, mis on esitatud enne, kui taotlus vaikimisi tehtud otsusega rahuldamata jäeti – mis on isikut kahjustav meede –, ei saa pidada nimetatud otsuse peale esitatud kaebuseks. Seega tuleb kaebuse enneaegsuse tõttu tunnistada hagi ilmselgelt vastuvõetamatuks.

(vt punktid 37 ja 38)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 1. detsember 1994, kohtuasi T-79/92: Ditterich vs. komisjon (punktid 45–47); 15. november 2006, kohtuasi T-115/05: Jiménez Martínez vs. komisjon (punkt 33).
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS (esimene koda)

16. detsember 2010

Kohtuasi F-25/10

AG

versus

Euroopa Parlament

Avalik teenistus – Ametnikud – Teenistusest vabastamine katseaja lõpus – Ilmselge vastuvõetamatus – Hilinenult esitatud hagi – Väljastusteatega tähtkirjaga teatavakstegemine

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida Euratomi lepingu artikli 106a alusel kohaldatakse Euratomi lepingule, esitatud hagi, millega AG palub eelkõige tühistada parlamendi 14. mai 2009. aasta otsus, millega ta vabastati teenistusest katseaja lõpus, ning parlamendi 21. detsembri 2009. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata tema kaebus selle otsuse peale, ning nõue hüvitada nende otsustega tekitatud kahju.

Otsus: Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta kohtukulud hageja kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Tähtaeg – Tähtaja algus – Teatamine – Mõiste

(Personalieeskirjad, artikli 90 lõige 2)

Kui otsus tehakse posti teel teatavaks väljastusteatega tähtkirjaga, siis eeldatakse, et kirja adressaat on sellest otsusest teada saanud, kui ta on allkirjastanud väljastusteate. Juhul kui tähtkirja ei saa allkirja vastu kirja adressaadile väljastada, kuna viimati nimetatud isik ei ole oma elukohas sellise kirja väljastamise ajal, ei tee ise katseid kirja kätte saada või ei tule kirjale järgi tavapärase tähtaja jooksul, mil kirja postiasutuses hoitakse, tuleb asuda seisukohale, et otsus tehti adressaadile nõuetekohaselt teatavaks selle tähtaja möödumise kuupäeval.

Siiski ei ole eeldus, et kirja adressaadile tehti otsus teatavaks selle tavapärase tähtaja möödudes, mil kirja postiasutuses hoitakse, absoluutne. Selle eelduse kohaldamise tingimus on see, et administratsioon tõendab, et teatavakstegemine on toimunud nõuetekohaselt, eelkõige osas, mis puudutab teate jätmist kirja saabumise kohta adressaadi viimasele aadressile. Lisaks on tegemist ümberlükatava eeldusega. Adressaat võib tõendada, et tal esines takistus haiguse või tema tahtest sõltumatu vääramatu jõu tõttu, mistõttu ta ei olnud teatest kirja saabumise kohta tegelikult teadlik.

Siiski ei saa teatavakstegemise eeldust ümberlükkavaks õiguspäraseks põhjenduseks lugeda puudumist ainult puhkuse tõttu. Kui puhtalt isiklike põhjustega saaks selle eelduse ümber lükata, siis võiks akti adressaat teataval määral valida hetke, mil ta on aktist teada saanud.

Teatavakstegemise eeldus ei riiva aga kuidagi õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ning eelkõige nende normide ootuspärasust, mis reguleerivad õigust pöörduda liidu kohtusse. Kolme kuu ja kümne päeva pikkune hagi esitamise tähtaeg on piisavalt pikk, et hagi esitamise võimalust ei rikuks olukord, kui isiku puudumise põhjuseks on puhkus.

(vt punktid 41–44, 48 ja 50)
Euroopa Kohtu põhikirja artikli 19 esimesest lõigust, mida põhikirja I lisa artikli 7 lõike 1 kohaselt kohaldatakse Avaliku Teenistuse Kohtule, nähtub, et institutsioonid võivad kasutada advokaadi abi. Advokaadi tasu on seega hõlmatud menetlusega seotud vältimatute kulude mõistega, ilma et institutsioon peaks tõendama, et selline abi oli objektiivselt põhjendatud.

Mis puudutab selle summa kindlaksmääramist, mille ulatuses advokaaditasu võib hüvitamisele kuuluda, siis liidu kohtul puudub õigus määrata kindlaks poolte poolt oma advokaatidele makstava tasu suurust, ent ta võib kindlaks määrata summa, mis tuleb kohtukulude tasumise eest vastutaval poolel hüvitada. Kohtukulude kindlaksmääramise taotluse üle otsustamisel ei pea liidu kohus arvestama siseriiklikke kehtivaid advokaadi tasumäärasid ega mis tahes selle kohta sõlmitud kokkulepet huvitatud poole ja tema esindajate või nõustajate vahel.

Samamoodi ei mõjuta see, et tasu on kindla määraga, hüvitatavate kulude summa hindamist Avaliku Teenistuse Kohtu poolt, kuna kohus tugineb kohtupraktikas kindlalt väljakujunenud kriteeriumidele ning täpsetele andmetele, mida pooled peavad talle esitama. Kuigi selliste andmete puudumine ei takista Avaliku Teenistuse Kohtul määrata õiglaselt hinnates kindlaks hüvitatavate kulude summat, peab kohus andmete puudumisel taotleja väiteid hindama ilmtingimata kitsalt.

Samuti ei või asjaomasele institutsioonile hüvitatava advokaaditasu summat hinnata, jättes tähelepanuta töö, mida selle institutsiooni talitused tegid enne Avaliku Teenistuse Kohtusse pöördumist. Kuna hagi vastuvõetavus sõltub nimelt kaebuse esitamisest ja selle rahuldamata jätmisest ametisse nimetava asutuse poolt, tegelevad institutsiooni talitused vaidluse lahendamisega põhimõtteliselt juba enne selle Avaliku Teenistuse Kohtusse jõudmist.

Mis puudutab kohtueelses menetluses tehtud töö mahtu, siis peab liidu kohus õiglaselt hindama põhimenetluse tarvis tehtud vältimatut tööd, määrates kindaks advokaadi töötundide arvu.

(vt punktid 18–20, 22 ja 30)

Esimese Astme Kohus: kohtumäärused Marcuccio vs. komisjon, T‑278/07 P-DEP, EU:T:2013:269, punkt 20, ja Marcuccio vs. komisjon, T‑366/10 P-DEP, EU:T:2014:63, punkt 33 ja seal viidatud kohtupraktika.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtumäärus Chatzidoukakis vs. komisjon, F‑84/10 DEP, EU:F:2014:41, punktid 21, 22 ja 24 ning seal viidatud kohtupraktika.
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

28. september 2011

Kohtuasi F-6/11

M

versus

Euroopa Ravimiamet (EMA)

Avalik teenistus – Kahju hüvitamise nõue – Ilmselgelt vastuvõetamatu hagi

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega M palub Euroopa Ravimiametilt (EMA) mõista välja hüvitis tööõnnetuse tagajärjel tekkinud kahju eest.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta kohtukulud hageja kanda.

Kokkuvõte

1. Menetlus – Hagi vastuvõetavus – Vastuvõetamatuse vastuväite esitamine – Kohtu vabadus teha määrus Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 76 alusel

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 76)

2. Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Tööõnnetus – Personalieeskirjade alusel makstav hüvitis – Lisatoetuse taotlemine üldnormi alusel – Lubatavus – Tingimused

(Personalieeskirjad, artikkel 73 ja artikli 90 lõige 1)

1. Isegi kui Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra alusel on kostja esitanud eraldi dokumendiga vastuvõetamatuse vastuväite, on Avaliku Teenistuse Kohtul juhul, kui hagi on ilmselgelt vastuvõetamatu, õigus teha nimetatud kodukorra artikli 76 alusel määrus.

(vt punkt 12)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: 25. november 2009, kohtuasi F-5/09: Soerensen Ferraresi vs. komisjon (punkt 14).

2. Õnnetusse sattunud teenistujal on õigus nõuda administratsioonilt täiendavat hüvitist, kui ta leiab, et administratsioon on üldnormi alusel vastutav õnnetuse eest ning et personalieeskirjade artikliga 73 kehtestatud personalieeskirjade kord ei võimalda sobivat hüvitist. Sellisel juhul peab teenistuja täiendava hüvitise saamiseks läbi viidava haldusmenetluse raames kõigepealt esitama personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses taotluse täiendava hüvitise saamiseks ning vajaduse korral esitama kaebuse taotluse rahuldamata jätmise otsuse peale.

(vt punkt 14)

Viide:

Euroopa Kohus: 8. oktoober 1986, liidetud kohtuasjad 169/83 ja 136/84: Leussink vs. komisjon (punkt 13).
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(teine koda)

7. juuli 2011

Kohtuasi F-18/11

Pasqualino Zaffino

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Isikud, kes taotlevad Euroopa Liidu ametniku või teenistuja staatust – Hagi – Ilmselge vastuvõetamatus – Kohtueelse menetluse normide rikkumine

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega Istituto Vigilanza Notturna Gallarate S.r.l.-i töötaja P. Zaffino palub Avaliku Teenistuse Kohtul sisuliselt tunnustada tema staatust komisjoni, täpsemalt Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) lepingulise töötajana ning seetõttu mõista komisjonilt välja töötasu ja teised rahalised soodustused, mis talle sellest staatusest tulenevalt tuleks maksta, ning hüvitis talle tekitatud kahju eest.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Vastuvõetavuse tingimused – Eelneva haldusmenetluse järgimine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Personalieeskirjade artiklitega 90 ja 91 kehtestatud õiguskaitsevahendite süsteemis peab esiteks Avaliku Teenistuse Kohtusse esitatud hagi olema esitatud isikut kahjustava meetme peale, milleks on kas ametisse nimetava asutuse või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse otsus või ühe selle asutuse poolt personalieeskirjades sätestatud meetme võtmata jätmine, ning teiseks on selline hagi vastuvõetav ainult siis, kui asjaomane isik on ametisse nimetavale asutusele või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele esitanud eelnevalt kaebuse isikut kahjustava meetme peale vastavalt personalieeskirjade artikli 90 lõikele 2 ja kui see kaebus on sõnaselgelt või vaikimisi rahuldamata jäetud. Lisaks juhul, kui ametnik või teenistuja või isegi institutsiooniväline isik taotleb administratsioonilt tema suhtes otsuse tegemist, peab eelnev haldusmenetlus algama personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 alusel asjaomase isiku taotlusega, millega palutakse ametisse nimetaval asutusel või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusel teha taotletud otsus ning selle taotluse rahuldamata jätmise peale võib seejärel esitada kaebuse.

(vt punkt 12)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS (esimene koda)

5. juuli 2011

Kohtuasi F-38/11

Gianluigi Alari

versus

Euroopa Parlament

Avalik teenistus – Ametnikud – Edutamine – 2009. aasta edutamine – Institutsioonidevaheline üleviimine edutamise ajal, mil ametnikku oleks tema endises koduinstitutsioonis edutatud – Institutsioon, kes on pädev otsustama üleviidud ametniku edutamise üle

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega G. Alari palub tühistada parlamendi otsus jätta ta 2009. aasta edutamise raames palgaastmele AD 7 edutamata.

Otsus: Jätta hagi ilmselge põhjendamatuse tõttu rahuldamata. Jätta parlamendi kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja hageja kohtukulud.

Kokkuvõte

Ametnikud – Edutamine – Teenete võrdlev hindamine – Institutsioonidevaheline üleviimine edutamise ajal – Koduinstitutsiooni pädevus otsustada edutamise üle

(Personalieeskirjad, artikkel 45)

Personalieeskirjade artiklis 45 sätestatud nõuete kohaselt on juhul, kui ametnikku on võimalik edutada tema üleviimise aastal, tema edutamise üle otsustavaks pädevaks ametisse nimetavaks asutuseks koduinstitutsioon.

Personalieeskirjade artiklis 45 täpsustatakse, et edutamine toimub pärast edutamiseks kõlblike ametnike teenete võrdlevat hindamist ning et teenete võrdlemisel võtab ametisse nimetav asutus eelkõige arvesse aruandeid, mis ametnike kohta on koostatud.

Seega et otsustada, kas ametnikku tuleb tagasiulatuvalt 1. jaanuarist aastal X edutada (või siis üldisemalt aasta X jooksul), võib ametisse nimetav asutus praktikas viia läbi vaid ametnike varasemate teenete võrdleva hindamise, eelkõige aastal X‐1 (ning võttes arvesse ametnike hindamisaruandeid aastal X‐1 ja varasematel aastatel). Siinjuures on vaja võrrelda üleviidud ametnike teeneid nende ametnike teenetega, kes olid veel nende kolleegid üleviimisele eelnenud aastal, ning sellise hindamise saab tulemuslikult läbi viia üksnes koduinstitutsioon.

(vt punktid 26, 27 ja 31)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS (teine koda)

7. juuli 2011

Kohtuasi F-21/11

Antonio Gerardo Pirri

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Isik, kes taotleb Euroopa Liidu ametniku või teenistuja staatust – Hagi – Ilmselge vastuvõetamatus – Kohtueelse menetluse normide rikkumine

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega Istituto Vigilanza Notturna Gallarate S.r.l.-i töötaja A. G. Pirri palub Avaliku Teenistuse Kohtul tunnustada tema staatust komisjoni, täpsemalt Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) lepingulise töötajana ning seetõttu mõista komisjonilt välja töötasu ja teised rahalised soodustused, mis talle sellest staatusest tulenevalt tuleks maksta, ning hüvitis talle tekitatud kahju eest.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Vastuvõetavuse tingimused – Eelneva haldusmenetluse järgimine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Personalieeskirjade artiklitega 90 ja 91 kehtestatud õiguskaitsevahendite süsteemis peab esiteks Avaliku Teenistuse Kohtusse esitatud hagi olema esitatud isikut kahjustava meetme peale, milleks on kas ametisse nimetava asutuse või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse otsus või ühe selle asutuse poolt personalieeskirjades sätestatud meetme võtmata jätmine, ning teiseks on selline hagi vastuvõetav ainult siis, kui asjaomane isik on ametisse nimetavale asutusele või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele esitanud eelnevalt kaebuse isikut kahjustava meetme peale vastavalt personalieeskirjade artikli 90 lõikele 2 ja kui see kaebus on sõnaselgelt või vaikimisi rahuldamata jäetud. Lisaks juhul, kui ametnik või teenistuja või isegi institutsiooniväline isik taotleb administratsioonilt tema suhtes otsuse tegemist, peab eelnev haldusmenetlus algama personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 alusel asjaomase isiku taotlusega, millega palutakse ametisse nimetaval asutusel või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusel teha taotletud otsus ning selle taotluse rahuldamata jätmise peale võib seejärel esitada kaebuse.

(vt punkt 12)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(teine koda)

Kohtuasi F-20/11

7. juuli 2011

Gianpaolo Bracalente

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Isikud, kes taotlevad Euroopa Liidu ametniku või teenistuja staatust – Hagi – Ilmselge vastuvõetamatus – Kohtueelse menetluse normide rikkumine

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega Istituto Vigilanza Notturna Gallarate S.r.l.-i töötaja G. Bracalente palub Avaliku Teenistuse Kohtul sisuliselt tunnustada tema staatust komisjoni, täpsemalt Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) lepingulise töötajana ning seetõttu mõista komisjonilt välja töötasu ja teised rahalised soodustused, mis talle sellest staatusest tulenevalt tuleks maksta, ning hüvitis talle tekitatud kahju eest.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Vastuvõetavuse tingimused – Eelneva haldusmenetluse järgimine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Personalieeskirjade artiklitega 90 ja 91 kehtestatud õiguskaitsevahendite süsteemis peab esiteks Avaliku Teenistuse Kohtusse esitatud hagi olema esitatud isikut kahjustava meetme peale, milleks on kas ametisse nimetava asutuse või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse otsus või ühe selle asutuse poolt personalieeskirjades sätestatud meetme võtmata jätmine, ning teiseks on selline hagi vastuvõetav ainult siis, kui asjaomane isik on ametisse nimetavale asutusele või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele esitanud eelnevalt kaebuse isikut kahjustava meetme peale vastavalt personalieeskirjade artikli 90 lõikele 2 ja kui see kaebus on sõnaselgelt või vaikimisi rahuldamata jäetud. Lisaks juhul, kui ametnik või teenistuja või isegi institutsiooniväline isik taotleb administratsioonilt tema suhtes otsuse tegemist, peab eelnev haldusmenetlus algama personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 alusel asjaomase isiku taotlusega, millega palutakse ametisse nimetaval asutusel või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusel teha taotletud otsus ning selle taotluse rahuldamata jätmise peale võib seejärel esitada kaebuse.

(vt punkt 12)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS (teine koda)

7. juuli 2011

Kohtuasi F-19/11

Mario Galvan

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Isik, kes taotleb Euroopa Liidu ametniku või teenistuja staatust – Hagi – Ilmselge vastuvõetamatus – Kohtueelse menetluse normide rikkumine

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega Istituto Vigilanza Notturna Gallarate S.r.l.-i töötaja M. Galvan palub Avaliku Teenistuse Kohtul tunnustada tema staatust komisjoni, täpsemalt Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) lepingulise töötajana ning seetõttu mõista komisjonilt välja töötasu ja teised rahalised soodustused, mis talle sellest staatusest tulenevalt tuleks maksta, ning hüvitis talle tekitatud kahju eest.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Vastuvõetavuse tingimused – Eelneva haldusmenetluse järgimine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Personalieeskirjade artiklitega 90 ja 91 kehtestatud õiguskaitsevahendite süsteemis peab esiteks Avaliku Teenistuse Kohtusse esitatud hagi olema esitatud isikut kahjustava meetme peale, milleks on kas ametisse nimetava asutuse või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse otsus või ühe selle asutuse poolt personalieeskirjades sätestatud meetme võtmata jätmine, ning teiseks on selline hagi vastuvõetav ainult siis, kui asjaomane isik on ametisse nimetavale asutusele või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele esitanud eelnevalt kaebuse isikut kahjustava meetme peale vastavalt personalieeskirjade artikli 90 lõikele 2 ja kui see kaebus on sõnaselgelt või vaikimisi rahuldamata jäetud. Lisaks juhul, kui ametnik või teenistuja või isegi institutsiooniväline isik taotleb administratsioonilt tema suhtes otsuse tegemist, peab eelnev haldusmenetlus algama personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 alusel asjaomase isiku taotlusega, millega palutakse ametisse nimetaval asutusel või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusel teha taotletud otsus ning selle taotluse rahuldamata jätmise peale võib seejärel esitada kaebuse.

(vt punkt 12)
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(teine koda)

23. november 2012

Kohtuasi F‑122/11

Dragos‑Lucian Vacarescu

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Hilinemine – Ilmselge vastuvõetamatus

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega D.‑L. Vacarescu palub tühistada komisjoni 18. aprilli 2011. aasta otsus, millega keelduti temale Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) VII lisa artiklis 10 ette nähtud päevaraha maksmisest.

Otsus: Jätta hagi läbi vaatamata. Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda.

Kokkuvõte

Ametnike hagid – Tähtaeg – Avalik huvi – Uurimine kohtu algatusel

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Personalieeskirjade artiklites 90 ja 91 ette nähtud kaebuse ja hagi esitamise tähtajad on kehtestatud avalikes huvides ning pooled ja kohus – kelle ülesanne on ka omal algatusel kontrollida, kas nendest on kinni peetud – ei saa neid muuta.

(vt punkt 14)

Viited:

Euroopa Kohus: 29. juuni 2000, kohtuasi C‑154/99 P: Politi vs. Euroopa Koolitusfond (punkt 15).

Esimese Astme Kohus: 15. jaanuar 2009, kohtuasi T‑306/08 P: Braun‑Neumann vs. parlament (punkt 36).

Avaliku Teenistuse Kohus: 12. mai 2010, kohtuasi F‑13/09: Peláez Jimeno vs. parlament (punkt 18).
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

12. juuli 2012

Kohtuasi F‑22/11

Rosella Conticchio

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Pension – Pensioniõiguste arvutamine – Palgajärgu määramine – Õigusvastasuse väide – Vastuvõetavus

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega R. Conticchio palub peamiselt tühistada tema pensioni arvutamise otsus.

Otsus: Jätta hagi osaliselt ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata ja osaliselt ilmselge põhjendamatuse tõttu rahuldamata. Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Palgatõend – Hõlmamine hagi esitamise õiguse kasutamiseks – Tingimus

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Palgatõendil ei ole selle laadist ja eesmärgist tulenevalt huve kahjustava akti tunnuseid, kuna sellega vaid väljendatakse rahas ametniku olukorda käsitlevate varasemate õigusalaste otsuste ulatust. Seega tegelikkuses on tõeline huve kahjustav akt ametisse nimetava asutuse otsus vähendada või tühistada makseid, mida ametnik selle ajani sai ja mis olid märgitud tema palgatõendil.

Sellegipoolest võib palgatõend menetlusõiguse seisukohast olla tema adressaadi suhtes konkreetseid õiguslikke tagajärgi tekitav akt. Konkreetselt siis, kui igakuiselt palgatõendilt nähtub selgesti haldusotsuse olemasolu, hakkab palgatõendi edastamisega kulgema selle otsuse peale esitatava hagi aegumistähtaeg. See kehtib igakuise palgatõendi kohta, millest nähtub, et on olemas administratsiooni otsus ametniku palgajärgu määramise kohta.

(vt punktid 26 ja 27)

Viited:

Euroopa Kohus: 27. juuni 1989, kohtuasi 200/87: Giordani vs. komisjon (punktid 13 ja 14).

Avaliku Teenistuse Kohus: 23. aprill 2008, kohtuasi F-103/05: Pickering vs. komisjon (punkt 72 ja seal viidatud kohtupraktika).