Keywords

Summary



Keywords

1. Sotsiaalkindlustus – Võõrtöötajad – Liidu õigusnormid – Isikuline kohaldamisala – Võõrtöötaja pereliikmed – Kolmanda riigi kodanik ja tema tütar, kes on samuti kolmanda riigi kodanik, kes on saanud vähem kui viis aastat tagasi liikmesriigis elamisloa, selleks et väljaspool abielu või registreeritud kooselu ühineda teise liikmesriigi kodanikust võõrtöötajaga, kes on tema samuti teise liikmesriigi kodanikust lapse isa – Vahepeal lõppenud kooselu, mõlemad lapsed kuuluvad ema leibkonda – Välistamine – Tingimused

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artikli 1 punkti f alapunkt ii)

2. Liidu kodakondsus – Õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil – Direktiiv 2004/38 – Pereliikmete elamisõiguse säilitamine abielulahutuse, abielu kehtetuks tunnistamise või registreeritud kooselu lõpetamise korral – Kolmanda riigi kodanik ja tema tütar, kes on samuti kolmanda riigi kodanik, kes on saanud vähem kui viis aastat tagasi liikmesriigis elamisloa, selleks et väljaspool abielu või registreeritud kooselu ühineda teise liikmesriigi kodanikust võõrtöötajaga, kes on tema samuti teise liikmesriigi kodanikust lapse isa – Vahepeal lõppenud kooselu, mõlemad lapsed kuuluvad ema leibkonda – Viieaastase elamise kestuse tingimus tagatud perehüvitiste andmisel – Lubatavus

(ELTL artikkel 18; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/38, artikli 13 lõige 2 ja artikkel 14)

3. Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Liidu õiguse asjassepuutuvate sätete kindlakstegemine

(ELTL artikkel 267)

4. Isikute vaba liikumine – Töötajad – Pereliikmete elamisõigus – Võõrtöötaja või endise võõrtöötaja last tegelikult hooldav vanem – Nõue, et ühine laps käiks vastuvõtvas liikmesriigis koolis

(Nõukogu määrus nr 1612/68, artikkel 12)

Summary

1. Määrust nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes tuleb tõlgendada nii, et kolmanda riigi kodanik või tema tütar, kes on samuti kolmanda riigi kodanik, kui nad on järgmises olukorras:

- kolmanda riigi kodanik on saanud vähem kui viis aastat tagasi liikmesriigis elamisloa, selleks et väljaspool abielu või registreeritud kooselu ühineda teise liikmesriigi kodanikuga, kellega tal on laps, kes on selle teise liikmesriigi kodanik;

- üksnes sellel teise liikmesriigi kodanikul on töötaja staatus;

- kolmanda riigi kodaniku ja teise liikmesriigi kodaniku kooselu on vahepeal lõppenud ning

- mõlemad lapsed kuuluvad ema leibkonda,

ei kuulu selle määruse isikulisse kohaldamisalasse, välja arvatud juhul, kui neid võib pidada siseriikliku seaduse tähenduses ja seda kohaldades teise liikmesriigi kodaniku „pereliikmeteks”, või kui see nii ei ole, võib neid pidada „peamiselt [tema] ülalpidamisel” olevateks.

(vt punkt 34, resolutsiooni punkt 1)

2. Direktiivi 2004/38, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil, artikli 13 lõiget 2 ja artiklit 14 tuleb koostoimes ELTL artikliga 18 tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis kohaldavad kolmanda riigi kodaniku suhtes järgmises olukorras:

- kolmanda riigi kodanik on saanud vähem kui viis aastat tagasi liikmesriigis elamisloa, selleks et väljaspool abielu või registreeritud kooselu ühineda teise liikmesriigi kodanikuga, kellega tal on laps, kes on selle teise liikmesriigi kodanik;

- üksnes sellel teise liikmesriigi kodanikul on töötaja staatus;

- kolmanda riigi kodaniku ja teise liikmesriigi kodaniku kooselu on vahepeal lõppenud ning

- mõlemad lapsed kuuluvad ema leibkonda,

tagatud perehüvitiste andmisel viieaastase elamise kestuse nõuet, kui seda nõuet ei kohaldata liikmesriigi enda kodanike suhtes.

Nimelt tuleneb sõnaselgelt direktiivi 2004/38 artikli 13 lõike 2 sõnastusest, et liidu kodaniku pereliikmete, kes ei ole liikmesriigi kodanikud, elamisõigus säilib selle sätte kohaselt ja teatud tingimustel üksnes abielulahutuse, abielu kehtetuks tunnistamise või registreeritud kooselu lõpetamise korral. Abielu või registreeritud kooselu puudumisel ei saa kolmanda riigi kodanik tugineda elamisõigusele ei direktiivi 2004/38 artikli 13 lõike 2 alusel ega ka selle direktiivi artikli 14 alusel, mis piirdub lõikes 2 viitega sellele, et asjaomased isikud peavad elamisõiguse säilitamiseks vastama eelkõige selle direktiivi artiklis 13 toodud tingimustele. Ka ELTL artikkel 18 ei sea seda järeldust kahtluse alla.

(vt punktid 36–38, 54, resolutsiooni punkt 2)

3. Vt otsuse tekst.

(vt punkt 42)

4. Selleks et kolmanda riigi kodanik võiks vanemana, kes tegelikult hooldab teise liikmesriigi territooriumil töötanud või töötava liikmesriigi kodaniku last, saada määruse nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires artikli 12 alusel elamisõiguse, peaks ühine laps käima vastuvõtvas liikmesriigis koolis.

(vt punkt 52)