Kohtuasi C-506/09 P

Portugali Vabariik

versus

Transnáutica – Transportes e Navegação SA

„Apellatsioonkaebus — Tolliliit — Määrus (EMÜ) nr 2913/92 ja määrus (EMÜ) nr 2454/93 — Imporditollimaksude vähendamine — Tubaka ja etüülalkoholi kaubasaadetised kolmandatesse riikidesse — Maksukohustuslasest äriühingu töötaja toime pandud pettus”

Kohtuotsuse kokkuvõte

Euroopa Liidu omavahendid — Impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmine või vähendamine — Eriolukorra esinemine — Mõiste

(Nõukogu määrus nr 2913/92, artiklid 198 ja 239)

Liikmesriikide pädevate tolliasutuste tegevus ja kontroll on oluline mitte ainult tagatissertifikaadi koostamisel, vaid iga kord, kui üldtagatist, mis on mõeldud katma mitut transiiditoimingut, kasutatakse mitme transiiditoimingu tegemiseks ja katmiseks. Kuigi määruse nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artikkel 198 ei pane formaalset kohustust kontrollida üldtagatise piisavust, peavad pädevad tolliasutused siiski võtma kõik vajalikud meetmed, kui nad avastavad, et esitatud tagatise summa ja teatava transiiditoimingute kogumi puhul tasumisele kuuluva tollimaksusumma vahel on lahknevus. Oluline on täpsustada, et tollil lasuv hoolsuskohustus ei sõltu kohaldatavates normides nõutud osakaalu suurusest. Oluline on, et üldtagatis oleks piisav, et katta tekkida võiv tollivõlg kas 30, 50 või 100% ulatuses, mis määratakse kindlaks veetava kauba laadist lähtudes. Tagatise kontrollimisel deklaratsiooni T1 väljastades tehtud viga mõjutab konkreetselt printsipaali võimet tagada tekkida võiva tollivõla tasumine.

Seega puudutab Üldkohtu poolt esile tõstetud põhjuslik seos tolli poolt üldtagatise määramisel tehtud vea ning tollivõla tekkimise vahel mitte üldtagatise summa valesti arvutamist ja tollivõla tekkimist, vaid pigem seost ühelt poolt asjaomase tolli hoolsuse puudumise – mille tõttu transiiditoimingud jäid kõigi kohaldatavate normidega ette nähtud kontrollimeetmete alt välja – ja teiselt poolt eriolukorra esinemise vahel. Lisaks, kui toll oleks arvutanud välja üldtagatise piisava summa ja oleks kontrollinud selle esitamist, siis oleks maksukohustuslasest äriühingu sisekorra eeskirjad võimaldanud vältida pettust toimingute tegemisel ja järelikult ära hoida tollivõla tekkimise.

Kõike eeltoodut arvestades oli Üldkohtul alust leida, et asjaomase tolli hoolsuse puudumine, mille tõttu ei osutunud võetud kontrollimeetmed tõhusaks, tingis eriolukorra tolliseadustiku artikli 239 tähenduses.

(vt punktid 68, 71, 73, 74, 76, 77, 81)

Kohtuasi C-506/09 P

Portugali Vabariik

versus

Transnáutica – Transportes e Navegação SA

„Apellatsioonkaebus — Tolliliit — Määrus (EMÜ) nr 2913/92 ja määrus (EMÜ) nr 2454/93 — Imporditollimaksude vähendamine — Tubaka ja etüülalkoholi kaubasaadetised kolmandatesse riikidesse — Maksukohustuslasest äriühingu töötaja toime pandud pettus”

Kohtuotsuse kokkuvõte

Euroopa Liidu omavahendid – Impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmine või vähendamine – Eriolukorra esinemine – Mõiste

(Nõukogu määrus nr 2913/92, artiklid 198 ja 239)

Liikmesriikide pädevate tolliasutuste tegevus ja kontroll on oluline mitte ainult tagatissertifikaadi koostamisel, vaid iga kord, kui üldtagatist, mis on mõeldud katma mitut transiiditoimingut, kasutatakse mitme transiiditoimingu tegemiseks ja katmiseks. Kuigi määruse nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artikkel 198 ei pane formaalset kohustust kontrollida üldtagatise piisavust, peavad pädevad tolliasutused siiski võtma kõik vajalikud meetmed, kui nad avastavad, et esitatud tagatise summa ja teatava transiiditoimingute kogumi puhul tasumisele kuuluva tollimaksusumma vahel on lahknevus. Oluline on täpsustada, et tollil lasuv hoolsuskohustus ei sõltu kohaldatavates normides nõutud osakaalu suurusest. Oluline on, et üldtagatis oleks piisav, et katta tekkida võiv tollivõlg kas 30, 50 või 100% ulatuses, mis määratakse kindlaks veetava kauba laadist lähtudes. Tagatise kontrollimisel deklaratsiooni T1 väljastades tehtud viga mõjutab konkreetselt printsipaali võimet tagada tekkida võiva tollivõla tasumine.

Seega puudutab Üldkohtu poolt esile tõstetud põhjuslik seos tolli poolt üldtagatise määramisel tehtud vea ning tollivõla tekkimise vahel mitte üldtagatise summa valesti arvutamist ja tollivõla tekkimist, vaid pigem seost ühelt poolt asjaomase tolli hoolsuse puudumise – mille tõttu transiiditoimingud jäid kõigi kohaldatavate normidega ette nähtud kontrollimeetmete alt välja – ja teiselt poolt eriolukorra esinemise vahel. Lisaks, kui toll oleks arvutanud välja üldtagatise piisava summa ja oleks kontrollinud selle esitamist, siis oleks maksukohustuslasest äriühingu sisekorra eeskirjad võimaldanud vältida pettust toimingute tegemisel ja järelikult ära hoida tollivõla tekkimise.

Kõike eeltoodut arvestades oli Üldkohtul alust leida, et asjaomase tolli hoolsuse puudumine, mille tõttu ei osutunud võetud kontrollimeetmed tõhusaks, tingis eriolukorra tolliseadustiku artikli 239 tähenduses.

(vt punktid 68, 71, 73, 74, 76, 77, 81)