KOHTUJURISTI ETTEPANEK

JÁN MAZÁK

esitatud 6. märtsil 2007 ( 1 )

Kohtuasi C-142/06

Olicom A/S

versus

Skatteministeriet

„Ühine tollitariifistik — Tariifirubriigid — Klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuris — Automaatsed andmetöötlusseadmed — Modemi funktsiooniga võrgukaardid — Mõiste „spetsiifiline funktsioon””

1. Käesolev kohtuasi käsitleb nii kohtvõrgule (näiteks ettevõtte sisevõrgule) kui ka laivõrgule (näiteks Internetile) juurdepääsu võimaldavate kombineeritud võrgu- ja modemikaartide tariifset klassifitseerimist. Euroopa Kohtul palutakse teha otsus selle kohta, kas sellistelt toodetelt peaks maksma tollimaksu kui andmetöötlusseadmetelt (arvutid) (rubriik 8471) või kui telekommunikatsiooniseadmetelt (rubriik 8517). Muu hulgas on siinjuures oluline ka see, kas kõnealused tooted täidavad „spetsiifilist funktsiooni”.

2. Näib, et elektroonikaseadmete (ja eriti infotehnoloogiaseadmete) tariifse klassifitseerimise kohta levib palju eri arvamusi. Kuid see ei ole siiski esimene kord, kui selliseid küsimusi Euroopa Kohtus käsitletakse. ( 2 ) Euroopa Kohus on tegelikult juba lahendanud mitu kõnealuse valdkonnaga seonduvat küsimust. Nimetaksin siinkohal eelkõige kohtuasja Peacock ja kohtuasja Cabletron. ( 3 ) Kuid nagu ma ka edaspidi selgitan, olen arvamusel, et nimetatud kohtupraktika liiga range kohaldamine sellise kohtuasja puhul nagu käesolev võib tegelikult minna vastuollu tariifse klassifitseerimise eesmärgiga.

I. Õiguslik raamistik

3. Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta ( 4 ) I lisas kehtestati kaupade nomenklatuur, mida tuntakse nimetuse all „kombineeritud nomenklatuur” (edaspidi „KN”), mille aluseks on kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem. ( 5 ) Põhikohtuasja asjaolude asetleidmise ajal jõus olnud KNi versioon on komisjoni määrusega (EÜ) nr 3009/95 ( 6 ) muudetud versioon, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1996.

4. Määruse nr 2658/87 I lisa XVI jaotis ( 7 ) sisaldab käesoleva kohtuasja seisukohalt olulisi gruppe 84 ja 85. ( 8 ) KNi rubriiki 8471 kuuluvad järgmised kaubad: arvutid ja nende plokid; optilised ning magnetriiderid, seadmed kodeeritud andmete kirjutamiseks andmekandjatele, mujal nimetamata seadmed nende andmete töötlemiseks. KNi rubriigi 8517 sõnastus on seevastu järgmine: „Tavatelefoni- ja telegraafiseadmed, kaasa arvatud juhtmeta telefonitoruga tavatelefonid ja kandjavoolu- või digitaalsidesüsteemide telekommunikatsiooniseadmed; videofonid”. ( 9 )

5. KNi I osa I jao punktis A sätestatud KNi tõlgendamise üldreeglites (edaspidi „üldreeglid”) ( 10 ) on muu hulgas ette nähtud: „3. Kui reegli 2 punkti b kohaldamisel või mõnel muul põhjusel kaup osutub esmapilgul klassifitseeritavaks kahte või enamasse rubriiki, toimub klassifitseerimine järgmiselt: a) kaupa täpsemalt kirjeldav rubriik on eelistatud üldisemat kirjeldust sisaldavate rubriikide ees. Kui aga kaks või enam rubriiki kirjeldavad vaid osa ainetest või materjalidest, mis sisalduvad segatud või kombineeritud tootes, või ainult osa jaekaubanduse jaoks mõeldud komplekti kuuluvatest üksikesemetest, siis vaadeldakse neid rubriike nende kaupade suhtes kui võrdselt sobivaid, isegi kui üks rubriikidest kirjeldab kaupa täielikumalt või täpsemalt; b) segud, erinevatest materjalidest või komponentidest koosnevad kaubad ja jaekaubanduse jaoks mõeldud komplektina esitatud kaubad, mida pole võimalik klassifitseerida reegli 3 punkti a järgi, klassifitseeritakse materjali või komponendi järgi, mis määrab nende põhiomadused, kui selline kriteerium on rakendatav; c) kaubad, mida ei saa klassifitseerida reegli 3 punkti a või b järgi, klassifitseeritakse rubriiki, mis on neid võrdsel määral kirjeldavate rubriikide numbrilises järjestuses kõige viimane. 4. Kaubad, mida ei saa klassifitseerida vastavalt eespool nimetatud reeglitele, klassifitseeritakse rubriiki, milles kirjeldatakse nendega kõige sarnasemaid kaupu.”

6. KNi XVI jaotist selgitav märkus 3 ja gruppi 84 selgitav märkus 5 näevad vastavalt ette: „3. Kui kontekst ei nõua teisiti, siis kahest või enamast omavahel tervikuks ühendatud masinast koosnevad liitmasinad ja muud kahe või enama üksteist täiendava või asendava funktsiooni täitmiseks konstrueeritud masinad klassifitseeritakse nii, nagu koosneksid nad ainult sellest komponendist või oleksid sellised masinad, mis täidavad põhifunktsiooni.” „5. A. Rubriigis 8471 tähistab termin „automaatsed andmetöötlusseadmed (arvutid)”: […] c) hübriidarvuteid, mis koosnevad kas analoogelementidega digitaalarvutist või digitaalelementidega analoogarvutist. B. Arvutid võivad olla süsteemide kujul, mis koosnevad erinevast hulgast omaette korpuses paiknevatest plokkidest. [Kui allpool punktis E ei sätestata teisiti, loetakse p]lokki […] süsteemi osaks, kui ta vastab järgmistele tingimustele: a) on üksnes või peamiselt arvutites kasutatavat tüüpi; b) on ühendatav keskseadmega kas vahetult või ühe või mitme muu ploki kaudu ning c) on suuteline võtma vastu või edastama andmeid selles süsteemis kasutataval kujul (koodi või signaalina). C. Tollile eraldi esitatavad arvutiplokid klassifitseeritakse rubriiki 8471. […] E. Masinad, mis täidavad muud iseseisvat tööoperatsiooni kui andmetöötlus ja mis sisaldavad arvutit või töötavad koos arvutiga, klassifitseeritakse nende funktsioonidele vastavatesse rubriikidesse või selliste puudumisel jääkrubriikidesse.”

7. Maailma Tolliorganisatsiooni kuulub ka harmoneeritud süsteemi komitee (edaspidi „HSi komitee”), milles Euroopa Ühendust kui HSi konventsiooni osapoolt esindab Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „komisjon”). HSi komitee roll on muu hulgas teha ettepanekuid HSi muutmiseks ja valmistada ette seda selgitavaid märkusi (HSi selgitused), klassifitseerimisettepanekuid, muid nõuandeid tõlgendamise kohta ja soovitusi HSi ühtse tõlgendamise ja kohaldamise tagamiseks. ( 11 ) Komisjon valmistab ette ka KNi puudutavaid selgitavaid märkusi. Need täiendavad HSi selgitavaid märkusi.

II. Asjaolud ja menetluse käik ning eelotsusetaotluse küsimused

8. Käesolev kohtuasi on seotud sülearvutitesse paigaldatavate OC 2232 ja OC 3232 tüüpi kombineeritud PCMCIA võrgu- ja modemikaartidega (edaspidi „GoCard” või „toode”), mida Olicom AS (edaspidi „Olicom”) importis aastatel 1996 kuni 1999. ( 12 ) Igal GoCardil on personaalarvuti liides, mis vastab PCMCIA standardile. Kaardid on „kombineeritud” selles mõttes, et igaühel neist on nii LAN-liides kui ka WAN-liides (modem), mis võimaldavad arvutil võrgu kaudu teiste arvutitega suhelda. ( 13 ) Seega on tegemist plokiga, mis võtab vastu, töötleb ja saadab võrgu kaudu edasi teavet ühelt arvutilt teistele arvutitele. KNis viidatakse „automaatsetele andmetöötlusseadmetele” üldiselt, mitte „arvutitele” või „personaalarvutitele” ning samamoodi tehakse ka HSis. Seetõttu kasutan oma ettepanekus läbivalt seda tehnilist terminit või selle lühendatud vormi „AAT-seadmed”.

9. Eelotsusetaotlusest nähtub, et kuna GoCardid on tegelikult pelgalt puhaste LAN-kaartide edasiarendus, on need konstrueeritud selliselt, et WAN-funktsioon (modem) ei toimi ilma LAN-funktsioonita (Token Ring „lubaring”). Viimatinimetatud funktsioon võib siiski toimida olenemata sellest, kas WAN-funktsioon on eemaldatud või mitte. ( 14 )

10. Taani äriühing Olicom, kes importis võrguseadmeid ja konkreetselt põhikohtuasjas kõne all olevaid GoCarde, klassifitseeris need AAT-seadmetena rubriiki 8473 või 8471. Samuti importis ta selliseid GoCarde, millel oli ainult LAN-funktsioon ning klassifitseeris needki rubriiki 8471. Komisjon võttis vastu kaks määrust, määruse nr 1638/94 ( 15 ) ja määruse nr 1165/95 ( 16 ), mille kohaselt tuli LAN-seadmed, mida toodetakse adapterite, sideadapterite, vastuvõtjate ja adapteriplaatidena, klassifitseerida rubriigi 8471 asemel rubriiki 8517, mille tulemusel suurenes kohaldatav tollimaks. Told- og Skatteregion Helsingør (Helsingøri piirkondlik tolli- ja maksuamet) otsustas 16. märtsil 1999 algatada menetluse GoCardidega seonduvate tollimaksude tollivormistusjärgseks sissenõudmiseks Olicomilt. Seejärel kaebas Olicom nimetatud otsuse 16. juunil 1999 edasi.

11. Eespool mainitud kohtuotsuses Cabletron kuulutas Euroopa Kohus siiski nimetatud kaks komisjoni määrust tühiseks adapterite, sideadapterite, vastuvõtjate ja adapteriplaatide osas. Seda otsust järgides võttis komisjon vastu suunised toodete hõlmamise ja tollimaksude tagastamise kohta kõnealuse juhtumi korral. ( 17 ) Seejärel maksis asutus tagasi tollimaksud, mis olid tasutud ainult LAN-funktsiooniga GoCardidelt, kuid jäi seisukohale, et tooteid, millel oli nii LAN- kui ka WAN-funktsioon, tuli klassifitseerida WAN-kaartidena. Kui halduskorras edasikaebamise võimalused olid ammendatud, toodi klassifitseerimist puudutav vaidlus 14. aprillil 2003 Østre Landsreti ette.

12. 11. novembril 2004 tuli kokku tolliseadustiku komitee, et Olicom ära kuulata. Selle tulemusel esitas komitee 10. jaanuaril 2005 arvamuse, mille kohaselt tuleb põhikohtuasjas kõne all olevad tooted klassifitseerida KNi rubriiki 8517. Komitee põhjendas seda järeldust sellega, et toodetel ei olnud põhifunktsiooni. ( 18 )

13. Seetõttu peatas Østre Landsret (Idapiirkonna kohus, 15. kolleegium, Kopenhaagen) oma 9. märtsi 2006. aasta otsusega menetluse ning saatis Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisa, mida muudeti komisjoni määrusega nr 3009/95, tuleb tõlgendada nii, et sellised kombineeritud võrgu- ja modemkaardid, nagu need, mida käsitletakse põhikohtuasjas, tuleb pärast 1. jaanuari 1996 klassifitseerida rubriiki 8471 kui automaatsed andmetöötlusseadmed või rubriiki 8517 kui telekommunikatsiooniseadmed? Sellega seoses palutakse Euroopa Kohtul sedastada, kas määrusega nr 3009/95 kehtestatud redaktsioonis tuleb grupi 84 märkuse[…] 5 [punktis] E olevat mõistet „spetsiifiline funktsioon” tõlgendada nii, et 24 asjaomast toodet tuleb WAN-funktsiooni olemasolu arvestades klassifitseerida muusse rubriiki kui 8471 või saab tooted klassifitseerida muusse rubriiki kui 8471 ainult siis, kui WAN-funktsioon toimib automaatsest andmetöötlusseadmest sõltumatult[?]. 2. Kui Euroopa Kohus leiab, et WAN-funktsioon kombineeritud võrgu- ja modemkaardi puhul kujutab endast spetsiifilist funktsiooni, siis palutakse Euroopa Kohtul sedastada, kas tariifsel klassifitseerimisel omab tähtsust asjaolu, et toote põhifunktsioon on LAN-funktsioon.”

III. Hinnang

A. Poolte argumendid

14. Eelotsusetaotluse kohaselt väidab Olicom (põhikohtuasja hageja), et tooted tuleks klassifitseerida AAT-seadmetena rubriiki 8471, kuna need ei täida ühtki „spetsiifilist funktsiooni”. Kuigi pooled on ühel arvamusel selles, et kolm kohtuotsuses Cabletron ( 19 ) nimetatud neljast kriteeriumist on täidetud, on nad lahkarvamusel neljanda kriteeriumi osas, mis näeb ette, et „4) seadmel puudub funktsioon, mida ta suudaks täita ilma [AAT-]seadme abita.” Vastavalt kohtuotsusele Cabletron ja kohtuotsusele Peacock ( 20 ) vajab võrgukaardi kujul sideseade oma funktsiooni täitmiseks muu hulgas AAT-seadet ( 21 ) – erinevalt näiteks mobiiltelefonist, mis täidab oma sidefunktsiooni sõltumatult – sellest tulenevalt kuuluvad need rubriiki 8471. ( 22 ) Igal juhul arvab Olicom, et tulenevalt toote põhifunktsioonist (LAN-funktsioon) tuleks sellegipoolest kohaldada rubriiki 8471, kuna need tooted kujutavad endast vaid puhaste LAN-toodete „edasiarendust”. Olicom ei nõustu tolliseadustiku komitee sedastusega.

15. Skatteministeriet (põhimenetluse kostja) ning komisjon väidavad üldiselt, et tooted tuleks klassifitseerida rubriiki 8517, kuna neil on spetsiifiline funktsioon. Gruppi 84 selgitava märkuse 5 punkt E ei võimalda nende klassifitseerimist rubriiki 8471, kuna tulenevalt sisseehitatud modemist on need suutelised looma andmesidet AAT-seadmest sõltumatult. Toodete füüsiline ühendamine AAT-seadmega ei tähenda, et need ise ei täidaks spetsiifilist funktsiooni, kuna WAN-funktsioon ei sõltu AAT-seadmest ega selle funktsioonidest. Nii Skatteministeriet kui komisjon ( 23 ) väidavad, et kohtuotsuses Cabletron nimetatud neljas tingimus ei ole täidetud.

B. Esimene küsimus

16. Oma esimese küsimusega soovib siseriiklik kohus sisuliselt teada saada seda, kas tooted tuleks klassifitseerida määrusega nr 3009/95 muudetud KNi rubriiki 8471 või 8517. Käsitlen kõigepealt siiski Euroopa Kohtu praktikat vastavas valdkonnas.

17. Nagu Euroopa Kohus on korduvalt sedastanud, tuleb õiguskindluse ja lihtsa järelkontrolli tagamiseks võtta kaupade tariifsel klassifitseerimisel otsustavaks kriteeriumiks üldjuhul nende objektiivsed tunnused ja omadused, nagu need on kindlaks määratud asjaomase KNi rubriigi sõnastuses. ( 24 )

18. Kohtuasjas Peacock otsustas Euroopa Kohus, et ajavahemikus 1990. aasta juulist kuni 1995. aasta maini tuli AAT-seadmesse paigaldamiseks mõeldud (LAN-) võrgukaarte klassifitseerida seda tüüpi seadmete plokkidena rubriiki 8471, ( 25 ) samal ajal kui kohtuotsuses Cabletron ( 26 ) kinnitas kohus sisuliselt, et (LAN-)võrguseadmeid, eelkõige võrgukaarte, tuleb klassifitseerida KNi rubriiki 8471 nii enne kui ka pärast 1996. aasta 1. jaanuari.

19. Kohtuasjas CBA Computer ( 27 ) jõudis Euroopa Kohus otsusele, et selles asjas käsitletud helikaartidel ( 28 ) ei olnud spetsiifilist funktsiooni ning need tuleb klassifitseerida KNi rubriiki 8471. Seejärel kinnitas Euroopa Kohus Jacob Meijeri kohtuasjas ( 29 ) tehtud otsuses, et helikaarte ei tule klassifitseerida rubriiki 8543, mis seondub ainult elektriliste masinate ja seadmetega, millel on individuaalne funktsioon. Seevastu sedastas Euroopa Kohus kohtuasjas Ikegami, ( 30 ) et seade, mis videovalve eesmärgil salvestab kaameratelt tulevaid signaale ning taasesitab neid pärast kokkupakkimist ekraanil, täidab muud spetsiifilist funktsiooni kui andmetöötlus KNi grupi 84 kohta käiva märkuse 5 punkti E tähenduses.

20. Kohtuasjas Hewlett Packard ( 31 ) sedastas Esimese Astme Kohus muu hulgas, et „märkuse 5 punktist E ilmneb, et rubriiki 8471 ei saa klassifitseerida sellist tüüpi seadet, mis on iseseisev üksus, mis täidab spetsiifilist ülesannet, mida võiks täita, kuigi vaevalisemalt, ka ilma [AAT-]seadmeta. ( 32 ) Esimese Astme Kohus märkis ka, et andmete edastamist andmetöötlussüsteemi piires ei tohiks käsitada sidefunktsioonina. ( 33 )

21. Pean märkima, et kuigi Euroopa Kohus on juba mitmes kohtuasjas lahendanud elektronlülituste (LAN-seadmed) klassifitseerimise küsimuse, ei ole ta seda teinud WANi osas. Niisiis, kuna nüüd on Euroopa Kohtu praktika põhjal selge, et LAN-võrgukaardid ainult „saadavad ja võtavad vastu andmeid” sellisel kujul, et AAT-seadmed saavad neid kasutada ning on seega võrreldavad mis tahes muude kandjatega, mille abil need seadmed andmeid vastu võtavad või saadavad (st et neil ei ole spetsiifilist funktsiooni), on käesolevas kohtuasjas käsitletavad tooted kombineeritud võrgu- ja modemkaardid.

22. Seetõttu ei saa LAN-kaartide kohta öeldut minu arvates rakendada analoogia alusel WAN-funktsiooni sisaldavate võrgukaartide suhtes, kuna erinevalt ainult „andmete saatmisest ja vastuvõtmisest” peavad viimatinimetatud selliseid andmeid või signaale ka „muundama”. Tegelikult peavad WAN-seadmed saadud andmeid ja signaale töötlema, „moduleerides” ja „demoduleerides” (sellest ka nimetus „modem”) neid analoogkujult digitaalkujule ja vastupidi, et need oleksid ühest küljest telefonivõrgus edastatavad (analoogkuju) ja teisest küljest AAT-seadmega ühilduvad (digitaalkuju). Leian, et komisjoni sellekohane väide, et WAN-funktsiooni tuleb vähemalt eespool kirjeldatud kujul käsitada „muu funktsioonina kui andmetöötlus”, on põhjendatud.

23. Olen seisukohal, et objektiivsete tunnuste alusel kuulub WANi (modemi)funktsioon tõepoolest telekommunikatsiooni (st rubriigi 8517) ja mitte andmetöötluse (st rubriigi 8471) alla. Pealegi kasutavad WAN-seadmed erinevalt LAN-seadmetest sideks telefoniliine. Märgiksin seoses sellega ka, et tooted olid telefonivõrgus kasutamiseks juba heaks kiidetud ning neid võib modemitena kasutada.

24. Seetõttu järeldan kokkuvõtteks, et WAN-seadmed – erinevalt ainult LAN-funktsiooniga seadmetest – täidavad „spetsiifilist funktsiooni”, kuna modemi saadetavaid ja vastuvõetavaid andmeid peab tingimata muundama AAT-seadme töödeldavatest signaalidest telefoniliine mööda ja muudel sarnastel meetoditel edastatavateks signaalideks.

25. Seda kinnitavad HSi selgitused, milles sõnaselgelt välistatakse modemite klassifitseerimine rubriiki 8471 ning peetakse neid selle asemel selgelt rubriiki 8517 kuuluvaks ( 34 ). Toodete klassifitseerimist rubriiki 8517 kinnitas ka tolliseadustiku komitee. ( 35 ) WCO poolt avaldatud „Harmoneeritud süsteemi klassifitseerimise arvamuste kogumik” ( 36 ) (edaspidi „HSi kogumik”) sisaldab HSi rubriikide ja alamrubriikide kaupa koostatud numereeritud nimekirja WCO poolt vastu võetud arvamustest klassifitseerimise kohta. Selles kogumikus sisaldub alljärgnev arvamus klassifitseerimise kohta, mis on dateeritud 13. novembriga 1998: „3. [AAT-]seadmesse pistmiseks konstrueeritud kaart (pilukaart)” tuleb klassifitseerida rubriiki 8517.50/3, kuna see muundab digitaalseid [AAT-]seadme signaale analoogsignaalideks ja vastupidi, võimaldades seeläbi telefoniliinide süsteemi kaudu side pidamist teise [AAT-]seadmega. Samuti võimaldab see [AAT-]seadmel saata ja võtta vastu fakse ja e-kirju, võimaldades nende toimingute sooritamist isegi mobiiltelefoni abil.” ( 37 )

26. Peale selle, isegi kui see ei ole käesoleva kohtuasja seisukohalt ajaliselt oluline, toetavad minu järeldust viimased KNi muudatused (HSi ümbertöötamise tagajärjel), mis jõustusid 1. jaanuaril 2007 ning millega muudeti oluliselt gruppide 84 ja 85 struktuuri. Kuigi märkuse 5 punkti E ei muudetud, on lisatud märkuse 5 punktiga D konkreetsed tooted nüüd rubriigist 8471 välja jäetud. Need on muu hulgas: „[ii] seadmed kõne, pildi või muude andmete edastamiseks või vastuvõtmiseks, sh seadmed teabeedastuseks juhtmega või juhtmeta võrgus (näiteks koht- või laivõrk).” ( 38 ) Samal ajal on KNi rubriiki 8517 muudetud nii, et see sisaldab nüüd järgmist: „Telefonid, sh mobiilside- või muu juhtmeta võrgu (raadiovõrgu) telefonid; muud seadmed kõne, pildi või muude andmete edastamiseks või vastuvõtmiseks, sh juhtmega või juhtmeta kommunikatsioonivõrgu (nt koht- või laivõrgu) lõppseadmed”. ( 39 )

27. Eelotsusetaotluse küsimustes väidetakse, et tooted tuleks igal juhul klassifitseerida rubriiki 8471 seetõttu, et WAN-funktsioon ei saa AAT-seadmest sõltumatult toimida.

28. Pean ütlema, et ma ei saa sellega nõustuda. Nagu ma eelnevalt selgitasin, tuleb toodete WAN-funktsiooni tõlgendada objektiivselt selliselt, et see on andmetöötlusest erinev funktsioon. Kui tõlgendada kohtuasjast Peacock ja kohtuasjast Cabletron tuleneva kohtupraktika ( 40 ) üsna absoluutseid kriteeriume ja gruppe 84 ja 85 üleliia rangelt, tuleks kõik seadmed klassifitseerida AAT-seadmena – isegi siis, kui need täidavad andmetöötlusest täiesti erinevaid funktsioone – ainult sel põhjusel, et need masinad toimivad ühendatuna AAT-seadmega näiteks elektronlülituse kaudu. ( 41 ) Selles suhtes pean ma nõustuma komisjoni argumendiga, et niisugune tõlgendus muudaks KNi märkuse 5 punkti E sisutühjaks.

C. Teine küsimus

29. Oma teises küsimuses küsib siseriiklik kohus, kas juhul kui Euroopa Kohus leiab, et toodete WAN-funktsioon kujutab endast spetsiifilist funktsiooni, omab tariifsel klassifitseerimisel tähtsust asjaolu, et toote põhifunktsioon on LAN-funktsioon.

30. Olicom väitis, et LAN-funktsioon on igal juhul toodete põhiline ning tarbijate poolt peamiselt kasutatav funktsioon. Kuid juba see fakt, et vaidlusalused kaardid on konstrueeritud spetsiaalselt sülearvutites kasutamiseks, näitab minu arvates seda, et tulenevalt sülearvutite objektiivsetest tunnustest ning nende kasutusest ja kasutusotstarbest võib sageli olla kasutatav ainult WAN-funktsioon (kuna LAN-funktsioon on oma olemuselt „kohalik funktsioon” ja püsivalt seotud näiteks kabineti või ettevõtte ruumidega üldiselt). Arvan, et sülearvuti ostetakse tüüpilise lauaarvuti asemel just nimelt esimese paindlikkuse ja teisaldatavuse pärast, mis kajastub sülearvutite kõrgemas hinnas ja üldiselt väiksemas andmetöötlusvõimsuses, madalamal tasemel seadmetes jms.

31. Minu eespoolsest esimese küsimuse käsitlusest järeldub, et minu arvates piisab sellest, kui tõdeda, et – juhul kui toodete WAN-funktsioon on spetsiifiline funktsioon – ei ole tähtis, kas LAN-funktsiooni saab tõepoolest pidada nende peamiseks funktsiooniks või mitte.

32. Igal juhul arvan ma erinevalt Olicomist, et toodete põhiomaduseks on pigem nende topeltfunktsioon (see tähendab asjaolu, et neil on nii LAN- kui WAN-funktsioon), mida muide kajastab ka fakt, et need on spetsiaalselt konstrueeritud sülearvutite jaoks, ning samuti nende hind jm. Pealegi, nagu juba eelnevalt mainisin, otsustas tolliseadustiku komitee ühehäälselt (kõigi kohal viibinud liikmesriikide esindajate antud häältega), et põhikohtuasjas kõne all olevate toodete põhifunktsiooni on võimatu kindlaks teha. ( 42 )

33. Eelöeldut silmas pidades ja kuna käesoleva juhtumi suhtes ei saa kohaldada tõlgendamise üldreegli 3 alapunkte a ega b (kuna esimese puhul on rubriigid 8471 ja 8517 ühtviisi täpsed ning viimase puhul peaks otsustav olema pigem toote põhiomadus – kaardi topeltfunktsionaalsus – kui selle põhifunktsioon), tuleneb minu arvates tõlgendamise üldreeglist 1, üldreegli 3 alapunktist c (klassifitseerimine numbrilises järjekorras viimasesse rubriiki) ja üldreeglist 6, et toodet on õige klassifitseerida rubriiki 8517.

IV. Ettepanek

34. Tuginedes eelnevale teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Østre Landsreti esitatud küsimustele järgmiselt: 1) Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisa, mida muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 3009/95, tuleb tõlgendada nii, et sellised kombineeritud võrgu- ja modemkaardid, nagu need, mida käsitletakse põhikohtuasjas, tuleb pärast 1. jaanuari 1996 klassifitseerida rubriiki 8517 kui telekommunikatsiooniseadmed. Grupi 84 märkuse 5 punkti E määrusega nr 3009/95 kehtestatud redaktsioonis sätestatud mõistet „spetsiifiline funktsioon” tuleb tõlgendada nii, et WAN-funktsiooni olemasolu korral tuleb tooted klassifitseerida muusse rubriiki kui 8471, olenemata sellest, kas WAN-funktsioon toimib automaatsest andmetöötlusseadmest sõltumatult. 2) Kuna selliste kombineeritud võrgu- ja modemkaartide WAN-funktsioon nagu need, mida käsitletakse põhikohtuasjas, kujutab endast spetsiifilist funktsiooni, ei oma tariifsel klassifitseerimisel tähtsust asjaolu, et toodete põhifunktsiooniks võib pidada LAN-funktsiooni.

( 1 ) Algkeel: inglise.

( 2 ) Kohtujurist Jacobs märkis juba 1999. aastal kohtuasjas C-339/98: Peacock 28. oktoobril 1999. aastal esitatud ettepanekus (EKL 2000, lk I-8947, punkt 13), et „kohtvõrkude (LAN) areng ning elektroonilises andmeedastuses ja telefonsides kasutatava tehnoloogia sarnanemine on tekitanud ebakindlust selles osas, kuidas neid kahte süsteemitüüpi üksteisest eristada”.

( 3 ) 10. mai 2001. aasta otsus kohtuasjas C-463/98: Cabletron (EKL 2001, lk I-3495).

( 4 ) EÜT 1987 L 256, lk 1 (ELT eriväljaanne 02/02, lk 382).

( 5 ) Kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, mis kehtestati 14. juunil 1983. aastal sõlmitud rahvusvahelise konventsiooniga ja mille ühendus kiitis heaks nõukogu 7. aprilli 1987. aasta otsusega 87/369/EMÜ (EÜT 1987 L 198, lk 1). KNi on sellest üle võetud kuuekohalised rubriigid ja alamrubriigid ning vaid seitsmes ja kaheksas number tähistavad KNi enda alamrubriike. Seetõttu võimaldab see rahuldada nii ühise tollitariifistiku kui ka ühenduse väliskaubandusstatistika vajadusi. Lisaksin veel, et I lisa muudetakse igal aastal ja need muudatused jõustuvad iga aasta 1. jaanuarist.

( 6 ) Komisjoni 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 3009/95, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa (EÜT 1995 L 319, lk 1). Nimetatud komisjoni määrusega muudeti harmoneeritud süsteemi oluliselt.

( 7 ) Jaotise pealkiri on: „Masinad ja mehaanilised seadmed […]”.

( 8 ) Esimene sisaldab järgmist: „Tuumareaktorid, katlad, masinad […]” ning teine järgmist: „Elektrimasinad […]”.

( 9 ) Nii KNi rubriigid kui ka tõlgendamisreeglid komisjoni määrusega nr 3009/95 muudetud versioonis, viidatud eespool 6. joonealuses märkuses.

( 10 ) Kuut tõlgendamise üldreeglit kohaldatakse hierarhilises järjekorras (st üldreeglit 1 kohaldatakse enne üldreeglit 2 ja seda omakorda enne üldreeglit 3 ja nii edasi. Alusreegliks on siiski üldreegel 1, mille kohaselt on: „Jaotiste, kaubagruppide ja alamgruppide nimetused […] antud suunaval eesmärgil; ametlik klassifitseerimine peab toimuma lähtuvalt rubriikide kirjeldustest ja vastavate jaotiste ja gruppide märkustest ning alljärgnevatest sätetest tingimusel, et need rubriigid või märkused ei näe ette muud.” Üldreeglis 6 on sätestatud, et: „Kaupade ametlik klassifitseerimine iga rubriigi alamrubriikidesse toimub nende alamrubriikide kirjelduste ja alamrubriikide kohta käivate märkuste põhjal, kasutades eespool toodud reegleid vajalike muudatustega ning arvestades, et omavahel on võrreldavad vaid sama taseme alamrubriigid. Selle reegli kohaldamisel kasutatakse ka vastavaid märkusi jaotiste ja gruppide kohta, kui kontekst ei nõua teisiti”.

( 11 ) Kuigi nende mõju ei peeta siduvaks, peetakse neid tavaliselt veenvateks. Vt 12. oktoobri 1998. aasta otsus kohtuasjas C-328/97: Glob-Sped (EKL 1998, lk I-8357, punkt 26) ja 6. novembri 1997. aasta otsus kohtuasjas C-201/96: LTM vs. FIRS (EKL 1997, lk I-6147, punkt 17 ning selles viidatud kohtupraktika).

( 12 ) Esimesena nimetatud mudeli täisnimetus on „GoCard 2232 Eth/Modem 336 PC Card” ning teise täisnimetus on „GoCard 3232 TRN/Modem 336 PC Card”. „Eth” ja „TRN” on lühendid sõnadest „Ethernet” ja „Token Ring”, mis olid kaks kõnealuste kaartide turustamise ajal LAN-sides valitsevat tehnoloogiat.

( 13 ) PCMCIA on lühend, mis on saadud sõnadest „Personal Computer Memory Card Industry Association” (rahvusvaheline personaalarvutite mälukaartide tootjate ühing). GoCard-seadmeid on lihtne pista iga (selle standardiga ühilduva) sülearvuti selleks otstarbeks loodud pilusse. LAN-seadmed on oma nimetuse poolest mõeldud kohaliku suhtluse, näiteks intraneti jaoks. WAN-seadmed on konstrueeritud kaugsideks ning mõeldud seega välisvõrkude, eelkõige Interneti jaoks. Toodete tehnilises kirjelduses lisatakse, et „modemifunktsioon võimaldab kasutajatel reisides või kodus töötades võtta ühendust kas üldkasutatava telefonivõrgu või analoogmobiiltelefoni teel hostidega, et pääseda ligi ettevõtte andmetele, elektronkirjadele, teatetahvlisüsteemile ja avalikele teenustele”.

( 14 ) Üksikasjalikumat teavet võrgukaartide kui selliste ning LANi, WANi ja laiema konteksti kohta saab kohtuasjadest Peacock ja Cabletron, mis käsitlesid vastavalt LAN-võrgukaarte ja LAN-seadmeid. Vt eelkõige kohtujurist Jacobsi ettepanekut eespool 2. joonealuses märkuses viidatud kohtuasjas Peacock, näiteks punktid 10–18 ning punktid 39 ja 40; ning teatud määral ka tema ettepanekut eespool 3. joonealuses märkuses viidatud kohtuasjas Cabletron, punktid 3–10.

( 15 ) Komisjoni 5. juuli 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1638/94 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris (EÜT 1994 L 172, lk 5; ELT eriväljaanne 02/05, lk 241).

( 16 ) Komisjoni 23. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1165/95 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta koondnomenklatuuris (EÜT 1995 L 117, lk 15; ELT eriväljaanne 02/05, lk 410).

( 17 ) Komisjoni 12. veebruari 2002. aasta suunised toodete hõlmamise ja tollimaksude tagastamise kohta seoses kohtuasjaga C-463/98: Cabletron (TAXUD/1666/2002).

( 18 ) Eelotsusetaotluse kohaselt põhineb tolliseadustiku komitee avaldus väidetavalt ebaõigel eeldusel, mille kohaselt olid pooled ühel meelel selles, et WAN-funktsioon on spetsiifiline funktsioon tavatelefonitehnoloogia kujul. Komisjon aga lükkab selle avalduse ümber, väites, et tegemist on arusaamatusega: tolliseadustiku komitee arvamusest ei saa järeldada, et pooled on nõus sellega, et modem on „spetsiifilise funktsiooniga”KNi märkuse 5 punkti E tähenduses. Kui tolliseadustiku komitee oleks nii arvanud, oleks see teinud kogu kohtuasja mõttetuks, kuna just selles punktis lähevad poolte arvamused lahku.

( 19 ) Viidatud eespool 3. joonealuses märkuses, punkt 17. Nende nelja tingimuse põhjal otsustas Euroopa Kohus põhimõtteliselt, millal tuleb võrgukaardid klassifitseerida AAT-seadmetena rubriiki 8471.

( 20 ) Viidatud eespool 2. joonealuses märkuses, punkt 16.

( 21 ) Kuna AAT-seade annab toodetele nende toimimiseks vajaliku elektrivoolu, juhtnöörid ja ka andmed, ei saa tooted toimida ilma AAT-seadme (personaalarvuti) ning asjakohase programmi (draiver) abita. Nii LAN kui ka WAN eeldavad seda, et toode on AAT-seadmega füüsiliselt ühendatud.

( 22 ) Kuna toodete ainus funktsioon on andmeside loomine AAT-seadmete vahel, ei saa see kohtupraktika kohaselt olla „spetsiifiline funktsioon” märkuse 5 punkti E tähenduses; modemifunktsioon ei muuda selles osas midagi. LAN- ja WAN-funktsioonid on sarnased selle poolest, et need mõlemad saadavad ja võtavad vastu andmeid võrgus olevate AAT-seadmete vahel ning nende ainus erinevus seisneb selles, et esimene hõlmab kohalikke ning teine välisvõrkusid, eelkõige Internetti.

( 23 ) Eespool viidatud komisjoni suunistes sedastati, et kui neli tingimust ei ole täidetud, tuleb toode klassifitseerida muusse rubriiki kui rubriik 8471, kõige tõenäolisemalt rubriiki 8517 (suunistes lisatakse veel, et i) spetsiifiline funktsioon on olemas juhul, kui toode suudab toetada arvutivõrkudevahelist sidet telefoniliinide kaudu või telekommunikatsioonitehnoloogiat kasutades; ning et ii) modemid, k.a digitaalsed modemid, ning mis tahes liiki modemit sisaldavad tooted tuleb alati klassifitseerida rubriiki 8517).

( 24 ) Vt näiteks 17. märtsi 2005. aasta otsus kohtuasjas C-467/03: Ikegami (EKL 2005, lk I-2389, punkt 17). Vt ka eespool 2. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Peacock, punkt 9, ning seal viidatud kohtupraktika.

( 25 ) Viidatud eespool 2. joonealuses märkuses. Euroopa Kohus tõdeb eelkõige, et (LAN-)võrgukaardid on konstrueeritud ainult AAT-sedmete jaoks, need ühendatakse otse nende seadmetega ning nende funktsioon on saata ja vastu võtta andmeid sellisel kujul, mida need seadmed saavad kasutada.

( 26 ) Viidatud eespool 3. joonealuses märkuses, punkt 27. Märgin, et kuigi üks 58-st kohtuasjas Cabletron käsitletud seadmetüübist ilmnes olevat konstrueeritud ka WANi jaoks, leidis Euroopa Kohus selles kohtuasjas, et kõik seda tüüpi seadmed olid mõeldud LAN-võrgus töötavate arvutite ühendamiseks.

( 27 ) 7. juuni 2001. aasta otsus kohtuasjas C-479/99: CBA Computer (EKL 2001, lk I-4391, punktid 21–28).

( 28 ) Helikaardid määratleti kui „[e]lektronplaadid, mis võimaldavad [AAT-]seadmetel ja nende plokkidel helisignaale töödelda”.

( 29 ) 7.juuli 2005. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-304/04 ja C-305/04: Jacob Meijer ja Eagle International Freight (EKL 2005, lk I-6251).

( 30 ) Viidatud eespool 24. joonealuses märkuses.

( 31 ) 13. detsembri 2001. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-133/98 ja T-134/98: Hewlett Packard France ja Hewlett-Packard Europe vs. komisjon (EKL 2001, lk II-613).

( 32 ) Ibidem, vt kohtuotsuse punkt 39. Esimese Astme Kohus leidis siiski, et mitte ükski neist (LAN-võrgu jaoks mõeldud) toodetest ei suuda toimida kas AAT-masinast või kogu süsteemist sõltumatult.

( 33 ) Ibidem, vt kohtuotsuse punkt 42.

( 34 ) Jaotises XVI: “Sellesse rühma kuuluvad seadmed, mis vÕimaldavad ühendust kaabel- või raadiosidevõrkudega või kõne ja muude andmete saatmist või vastuvõtmist taolises vÕrgus. Sidevõrgud hõlmavad, muu hulgas [...] 2) modemid (ühendatud modulaatorid-demolutaatorid).”

( 35 ) Kuigi Euroopa Kohus sedastas, et tolliseadustiku komitee arvamused ei ole õiguslikult siduvad, märkis ta samuti, et „need kujutavad endast olulist vahendit tolliseadustiku ühtse kohaldamise tagamiseks liikmesriikide tolliasutuste poolt ning neid saab seega pidada kehtivaks abivahendiks nimetatud seadustiku tõlgendamisel” (11. mai 2006. aasta otsus kohtuasjas C-11/05: Friesland Coberco Dairy Foods (EKL 2006, lk I-4285, punkt 39 ja selles viidatud kohtupraktika).

( 36 ) Maailma Tolliorganisatsioon, kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem – harmoneeritud süsteemi klassifitseerimise arvamuste kogumik, XVI jaotis, punkt 8517.50, lk XIV/19 E (2004. aasta veebruari versioon).

( 37 ) Seal viidatakse ka teistele järjestikustele arvamustele, nagu 8517.50/1 AAT-seadme telefoniliiniga ühendamise seadmete kohta ning 8517.50/2 AAT-seadme ISDN-i kaudu telefoniliiniga ühendamise seadmete kohta, lisades, et kohaldati tõlgendamise üldreegleid 1 ja 6.

( 38 ) Maailma Tolliorganisatsioon, rahvusvaheline kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioon (Brüssel, 14. juuni 1983), konventsiooni lisana vastu võetud nomenklatuuri muudatused, mis kiideti heaks tollikoostöö nõukogu 26. juuni 2004. aasta soovituse põhjal ja mis jõustusid 1. jaanuarist 2007, lk 67.

( 39 ) Ibidem, lk 80.

( 40 ) Neis otsustes sedastati muu hulgas, et tooted, mis ei toimi ilma AAT-seadme abita, tuleb klassifitseerida rubriiki 8471.

( 41 ) Vaadates tehnoloogia arengut (arvutite, elektronlülituste jms üldlevinud kasutamine järjest enamates eri toodetes), pean lisama, et see ei hõlmaks sel juhul mitte väheolulist osa toodetest – vaid selgelt vastupidi – mis lisab käsitletavale teemale ainult kaalu.

( 42 ) Minu arvates on tolliseadustiku komitee poolt kõnealuses kohtuasjas esitatud arvamus, milles tõdeti, et objektiivsete tunnuste ja argumentide alusel ei ole toodetel põhifunktsiooni, üsna veenev. Komitee järeldas, et toodetel on kaks eraldi funktsiooni (LAN- ja WAN-funktsioon) ning puudub põhifunktsioon.