Pealegi eeldab lennutingimuste kinnitamise menetlus selle määratlusest tulenevalt, et puudub kehtiv lennukõlblikkussertifikaat. Kuivõrd lennutingimuste kinnitamine toimub selle olemusest tulenevalt iga õhusõiduki puhul eraldi, ei saa asjaolu, et mingile muule õhusõidukile, millel on lennutingimuste kinnitamise taotluse esemeks oleva õhusõidukiga eeldatavasti sarnased iseloomulikud tunnused, on väljastatud tüübisertifikaat, kuidagi mõjutada EASA otsuse õiguspärasust.

Seoses lennutingimuste kinnitamisega Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) poolt: EASA peab määruse nr 1702/2003 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis‑ ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) lisa punkti 21A.710 alapunkti c kohaselt enne lennutingimuste kinnitamist veenduma, et õhusõidukiga võib ohutult lennata määratletud tingimuste ja piirangute alusel. Seega on tal õigus tugineda tüübisertifikaadi menetluse raames väljendatud kahtlustele, kui need võivad negatiivselt mõjutada sellist ohutult lendamise võimet. Nimelt ei ole tüübisertifikaadi väljastamist takistavad kahtlused tingimata õhusõiduki ohutu lendamise võimet välistavad ega välista seega tingimata lennutingimuste kinnitamist sellise õhusõiduki puhul.

Seoses lennutingimuste kinnitamisega Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) poolt: määruse nr 1702/2003 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis‑ ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) lisa punkti 21A.710 alapunkti a lugemisel ilmneb, et EASA pädevus ei ole kaalutlusruumita, vaid tal on pädevus, mis jätab talle kaalutlusruumi seoses ühe keeruka tehnilise küsimusega, milleks on selle väljaselgitamine, kas õhusõiduk on või ei ole võimeline ohutult lendama. Selles sättes kasutatud sõnad „antakse välja” ei ole aga seotud mitte lennutingimuste kinnitamisega, vaid hoopis lennuloaga, mille väljastamiseks – tuletagem meelde – on vaja, et lennutingimused oleks eelnevalt kinnitatud. Lisaks tekib pädeval asutusel kõnealustest sõnadest väidetavalt tulenev arvatav kohustus alles pärast seda, kui asutus on andnud hinnangu, et asjaomane õhusõiduk on võimeline ohutult lendama kõnealuses punktis määratletud eesmärkidel; see tähendab, et see kohustus on lihtsalt pädeva asutuse antud positiivse hinnangu tagajärg.

Pealegi on liidu kohtul piiratud kontroll keerukate tehniliste hinnangute üle; see tähendab, et liidu kohus kontrollib, kas on järgitud menetluseeskirju, kas vaidlustatud valiku tegemisel arvesse võetud faktilised asjaolud on sisuliselt õiged, kas nende faktiliste asjaolude hindamisel ei ole tehtud viga ning kas ei esine võimu kuritarvitamist. Kuivõrd õhusõiduki ohutult lendamise võime hindamine kujutab endast keerukat tehnilist hinnangut, on selge, et selle üle teostatav õiguspärasuse kontroll on liidu kohtu piiratud kontroll. Määruse nr 1702/2003 lisa punkti 21A.710 alapunkti c sõnastus, mis ei anna mingeid täpsustusi seoses sellega, millisel moel ja milliste kriteeriumide alusel peab EASA veenduma, et õhusõidukiga võib ohutult lennata määratletud tingimuste ja piirangute alusel, kinnitab EASA ulatusliku kaalutlusruumi olemasolu. Seega peab liidu kohus selgelt kontrollima võimalike ilmselgete hindamisvigade olemasolu.

(vt punktid 74, 75, 89 ja 90)