ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :170 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU PR ESIDENDI MÄÄRUS
15. detsember 2010
Liidetud ko htuasjad F -95/10 R ja F-105/10 R
Eber hard Bömcke
versus
Euroopa Investeerimispank (EIP)
Avalik teenistus — Euroopa Investeerimispanga töötajad — Ajutiste mee tmete ko haldamise 
menetlus — Töötajate esindajad — Tagandamine — Fumus boni iuris — Puudumine
Ese: Ühelt poolt EI P pe rsonalieeskirjade ar tikli 41 j a teiselt poolt ELTL ar tikli 278 j a EA 
artikli 157 n ing ELTL ar tikli 279 a lusel, mida E uratomi lepingu ar tikli 106a alusel 
kohaldatakse Euratomi lepingule, esitatud hagiavaldused, millega E. Bömcke p alub esiteks 
peatada s ellise BEI 22. septembri 2010 . aasta otsuse ko haldamine, millega tunnistati tema 
ametiaeg töötajate esindajana lõppenuks s eetõttu, et ta puudus rohkem ku i neli kuu d 
järjest, ning pe atada B EI 12. oktoobri 2010 . aasta sellise otsuse ko haldamine, millega 
kinnitati tema ametiaja lõppem ist töötajate esindajana, ning pe atada 1 .–8. detsembrini 
2010 t oimuv järelvalimine temast vabaks jäänud ametikoha täitmiseks pe rsonalikomitees.
Otsus: Jätta liidetud ko htuasjades F-95/10 R ja F -105/10 R e sitatud a jutiste mee tmete 
kohaldamise taotlused rahuldamata. Kohtukulude kandmine otsustakse edaspidi.
Kokkuvõte
1. Ajutiste m eetmete ko haldamine — Kohaldamise p eatamine — Ajutised m eetmed — 
Kohaldamise t ingimused — Fumus boni iu ris — Kiireloomulisus — Kumulatiivne iseloom — 
Kõikide a sjaomaste h uvide k aalumine — Analüüsimise j ärjekord j a ko ntrollimise v iis — 
Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava ko htuniku kaalutlusõigus
(ELTL artiklid 278 j a 279; Avaliku Teenistuse Kohtu ko dukord, artikli 102 l õige 2)
2. Ametnikud — Haiguspuhkus — Ennetähtaegselt tööle tagasitulek — Lubatavus
1. Ajutiste mee tmete ko haldamisel on kiir eloomulisust põhjendavad asjaolud ning fakti- ja õigusväited, 
mis esmapilgul (fumus boni iuris) õigustavad taotletava ajutise mee tme ko haldamist, ku mulatiivsed, mis 
tähendab, et ajutiste mee tmete ko haldamise taotlus tuleb jätta ra huldamata, ku i üks n eist ei ole 
täidetud. Ajutiste mee tmete ko haldamise üle otsustav ko htunik kaa lub vajadusel ka a sjas esinevaid 
huve.
2 ECLI:EU:F:2010 :170KOKKUVÕTE–LIIDETUD KOHTUASJADF-95/10RJAF-105/10R
BÖMCKEVS.EIP
Ajutiste mee tmete ko haldamise üle otsustaval ko htunikul on s ellise koo smõju hindamise puhul 
ulatuslik kaa lutlusõigus ja ta võib kon kreetsete asjaolude alusel vabalt otsustada, ku idas ja m is 
järjekorras nende erinevate tingimuste esinemist tuleb kon trollida, ku na m itte ükski ü henduse 
õigusnorm e i sätesta, m illises ko rras pe ab ko htunik otsustama ajutiste mee tmete ko haldamise 
vajalikkuse üle.
(vt punktid 45 ja 46)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 10. september 1999 , kohtuasi T-173/99 R: Elkaïm ja M azuel vs. komisjon ( EKL AT 1999 , 
lk I-A-155 j a II-811, punkt 18); 9. august 2001 , kohtuasi T-120/01 R: De Nicola vs. EIP (EKL AT 2001 , lk I-A-171 
ja II-783, punktid 12 ja 13).
Avaliku T eenistuse K ohus: 31. mai 2006 , ko htuasi F-38/06 R: Bianchi vs. ETF (EKL AT 2006 , lk I-A-1-27 
ja II-A-1-93, punktid 20 ja 22).
2. Kui asjaomane teenistuja leiab, et ta on uu esti võimeline oma töökohustusi täitma, siis ei ole 
keelatud, et haiguspuhkusel olev teenistuja tuleb tööle tagasi enne töövõimetust tõendavas arstitõendis 
märgitud töövõime ee ldatava taastumise kuu päeva. Kuigi arstitõendi e sitamine tekitab ee lduse, et 
teenistuja on j a jääb haiguspuhkusele tõendiga hõlmatud ko gu ajavahemikuks, on s elline ee ldus 
ümberlükatav ning asjaomasel teenistujal on v õimalik tõendada , et ta asus tööle tagasi enne ku i 
arstitõendis töövõime t aastumiseks m ärgitud kuu päev.
Teenistuse huvides on s iiski nõ utud, et teenistuja haldusseisund oleks selge. Teenistuja ennetähtaegne 
tagasitulek on t ööandja jaoks uu s asjaolu ning nõ uetekohane töökorralduse jaoks võib olla vaja võtta 
meetmeid töö ko rraldamiseks.
Võttes arvesse teenistuse huve n ing sellest tulenevat nõuet, et teenistujate haldusseisund oleks selge, ei 
ole ebamõistlik, et juhul ku i teenistuja väidab, et ta asus tagasi tööle enne ku i tema poolt esitatud 
arstitõendis töövõime t aastumiseks m ärgitud kuu päev, kee ldub tööandja ar stitõendi tõendusjõudu 
kahtluse alla seadmast, ku i ennetähtaegne tööle tagasitulek asjaomase teenistuja käi tumisest üheti 
mõistetavalt ei nähtu.
Sellega seoses ei saa automaatselt järeldada , et kui teenistuja on o ma töökabinetis õigeaegselt kohal, et 
ta on uu esti teenistuses, mitte haiguspuhkusel, nagu nähtub tema esitatud arstitõendist.
Seega võib institutsioon õ iguspäraselt tugineda teenistuja haldusseisundi selgusele selleks, et vajadusel 
nõuda teenistujalt, ke s soovib ennetähtaegselt tagasi tööle tulla, et ta sõnaselgelt teavitaks sellest oma 
tööandjat. Teenistuja haldusseisundi selgusele võib institutsioon t ugineda ka s elleks, et nõuda, et juhul 
kui teenistuja muutub töövõimetuks pärast tema sellist tagasi tööletulekut, pe ab asjaomane isik esitama 
oma tööandjale uu e arstitõendi oma puudumise põhjendamiseks.
(vt punktid 54–58)