Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi 16. augustil 2022 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (teine koda laiendatud koosseisus) 8. juuni 2022. aasta otsuse peale liidetud kohtuasjades T-363/19 ja T-456/19: Ühendkuningriik ja ITV versus komisjon

(Kohtuasi C-555/22 P)

(2022/C 441/11)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindajad: L. Baxter, P. Baker, QC, ja Barrister T. Johnston)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon, ITV plc, LSEGH (Luxembourg) Ltd, London Stock Exchange Group Holdings (Italy) Ltd

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

— tühistada vaidlustatud kohtuotsus tervikuna ja rahuldada Ühendkuningriigi nõuded, mis on esitatud hagis Üldkohtule;

— teise võimalusena tühistada vaidlustatud kohtuotsus tervikuna ja saata kohtuasi tagasi Üldkohtule lõpliku otsuse tegemiseks;

— mõista Euroopa Kohtu apellatsioonimenetluse ja Üldkohtu menetlusega seotud kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellant põhjendab oma apellatsioonkaebust viie väitega.

Esiteks rikkus Üldkohus õigusnormi ja / või liidu õigust, kuna ta moonutas faktilisi asjaolusid ja andis neile väära õigusliku kvalifikatsiooni, kui ta järeldas, et võrdlussüsteemiks on välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad Ühendkuningriigi õigusnormid.

Teiseks rikkus Üldkohus õigusnormi, kui ta asus seisukohale, et välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevad Ühendkuningriigi õigusnormid annavad eelise. Rikkumine on tingitud faktiliste asjaolude moonutamisest ja vääriti mõistmisest seoses võtmetöötajate funktsioonide tähendusega välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevates Ühendkuningriigi õigusnormides ning 5. ja 9. peatüki vahelise suhtega.

Kolmandaks rikkus Üldkohus õigusnormi, kui ta hindas välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate Ühendkuningriigi õigusnormide eesmärki ja valikulisust. Vaidlustatud kohtuotsus sisaldab korduvaid moonutusi ja / või ilmselgeid vääritimõistmisi, mis puudutavad võtmetöötajate funktsioonide rolli välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevates Ühendkuningriigi õigusnormides ning 5. ja 9. peatüki vastastikust toimet. Samuti ei ole seal kirjeldatud või analüüsitud Ühendkuningriigi nõuete keskseid osi, mistõttu on rikutud põhjendamiskohustust.

Neljandaks ei ole Üldkohus läbi vaadanud Ühendkuningriigi argumenti, mille kohaselt see, kuidas komisjoni otsuses (1) tehakse vahet võtmetöötajate funktsioonide täitmisel Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigiga seotud kapitalil, ei ole mõistuspärane, mistõttu on rikutud põhjendamiskohustust. Lisaks sellele lükkas Üldkohus tagasi halduskorralduse praktilistest kaalutlustest lähtuva põhjenduse kahe põhjendusega, mis on seotud Üldkohtule esitatud väidetavalt puudulike tõenditega; need põhjendused ei ole kaitstavad ja mõlemad sisaldavad Üldkohtule esitatud faktiliste asjaolude ilmselget moonutamist.

Viiendaks on Üldkohtu põhjendustes selgelt rikutud õigusnormi seoses vajadusega järgida asutamisvabadust ja 12. septembri 2006. aasta kohtuotsust Cadbury Schweppes ja Cadbury Schweppes Overseas, C-196/04, EU:C:2006:544 („Cadbury Schweppes kohtuotsus“), mis viis selle kohtuotsuse eiramiseni. Üldkohtu järeldus selles küsimuses sisaldab mitut viga. Esiteks põhineb see välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevates Ühendkuningriigi õigusnormides võtmetöötajate funktsioonide rolli vääriti mõistmisel. Teiseks tundub, et Üldkohus lähtub sellest, et Ühendkuningriik on vastu võtnud puhtalt territoriaalse süsteemi. Kolmandaks ei ole vaidlustatud kohtuotsuse selles osas kirjeldatud või analüüsitud Ühendkuningriigi keskseid argumente, mis puudutavad Cadbury Schweppes’ist lähtuva kohtupraktika mõju välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid käsitlevate Ühendkuningriigi õigusnormide väljatöötamisele.

(1) Komisjoni 2. aprilli 2019. aasta otsus (EL) 2019/1352, mis käsitleb riigiabi SA.44896, mida Ühendkuningriik on rakendanud seoses välismaiste kontrollitavate äriühingute kontsernisisese rahastamisega seotud maksuvabastusega (ELT 2019, L 216, lk 1).