ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 30. jaanuari 2020. aasta otsus (Grondwettelijk Hofi eelotsusetaotlus – Belgia) – Anton van Zantbeek VOF versus Ministerraad

(Kohtuasi C-725/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - ELTL artikkel 56 - Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikkel 36 - Teenuste osutamise vabadus - Maks börsitehingutelt, mis tehakse või täidetakse liikmesriigis - Erinev kohtlemine niisuguste teenuse klientide kahjuks, kes kasutavad mitteresidendist kutselisi vahendajaid - Piirang - Põhjendatus)

(2020/C 137/23)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Grondwettelijk Hof

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Anton van Zantbeek VOF

Vastustaja: Ministerraad

Resolutsioon

ELTL artiklit 56 ja 2. mai 1992. aasta Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklit 36 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, millega kehtestatakse maks börsitehingutelt, mille teeb või täidab selle liikmesriigi residendi tehingukorralduse alusel mitteresidendist kutseline vahendaja, mille tagajärjel piiratakse selliste kutseliste vahendajate pakutavate teenuste osutamise vabadust, kui need õigusnormid pakuvad tehingukorralduse andjale ja kutselisele vahendajale nii selle maksuga seotud deklareerimiskohustuse täitmise kui ka selle maksu tasumise lihtsustamiseks valikuid, mis vähendavad seda piirangut nii, et see piirdub ainult nende õigusnormidega taotletavate eesmärkide saavutamiseks vajalikuga.

(1) ELT C 44, 4.2.2019.
C 103/3

ET

Euroopa Kohtu (kuues koda) 13. veebruari 2020. aasta otsus (Spetsializiran nakazatelen sadi eelotsusetaotlus – Bulgaaria) – kriminaalasi järgmiste isikute suhtes: TX, UW

(Kohtuasi C-688/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö kriminaalasjades - Direktiiv (EL) 2016/343 - Süütuse presumptsioon ja õigus viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul - Artikli 8 lõiked 1 ja 2 - Riigisisestes õigusnormides tagaselja kohtulikule arutamisele seatud tingimused - Süüdistatavate ilmumata jätmine teatavatele kohtuistungitele süüdistatavatest olenevatel või mitteolenevatel põhjustel - Õigus õiglasele kohtulikule arutamisele)

(2020/C 103/03)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Spetsializiran nakazatelen sad

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pooled

TX, UW

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/343, millega tugevdatakse süütuse presumptsiooni teatavaid aspekte ja õigust viibida kriminaalmenetluses kohtulikul arutelul, artikli 8 lõikeid 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis näevad juhul, kui süüdistatavat on õigel ajal teavitatud kohtuliku arutelu toimumisest ja arutelule ilmumata jätmise tagajärgedest ning kui seda isikut esindas tema volitatud advokaat, ette, et tema õigust viibida kohtulikul arutelul ei ole rikutud, kui:

— süüdistatav otsustas ühemõtteliselt mitte ilmuda ühele tema suhtes toimuva kohtumenetluse raames korraldatud kohtuistungile või

— ta ei ilmunud neist kohtuistungitest ühele kohtuistungile temast mitteoleneval põhjusel, kui pärast seda istungit teavitati teda tema äraolekul tehtud toimingutest ning asjaoludest teadlikuna otsustas ta kas avaldada, et ta ei tugine nende toimingute õiguspärasuse vaidlustamiseks enda puudumisele, või avaldada, et ta soovib nende toimingute tegemise juures viibida, millest tulenevalt oli asja menetlev kohus sunnitud neid toiminguid kordama, eelkõige viies läbi tunnistaja täiendava ülekuulamise, millest süüdistataval oli võimalik täies ulatuses osa võtta.

(1) ELT C 25, 21.1.2019.
1.

Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 6. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Tulliallan Burlington vs. EUIPO – Burlington Fashion (Burlington) (T-120/16, ei avaldata, EU:T:2017:873), 6. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Tulliallan Burlington vs. EUIPO – Burlington Fashion (BURLINGTON THE ORIGINAL) (T-121/16, ei avaldata, EU:T:2017:872), 6. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Tulliallan Burlington vs. EUIPO – Burlington Fashion (Burlington), (T-122/16, ei avaldata, EU:T:2017:871) ja 6. detsembri 2017. aasta kohtuotsus Tulliallan Burlington vs. EUIPO – Burlington Fashion (BURLINGTON) (T-123/16, ei avaldata, EU:T:2017:870).
2.

Raamotsust 2005/214, mida on muudetud raamotsusega 2009/299, tuleb tõlgendada nii, et see ei kohusta liikmesriigi kohut jätma kohaldamata riigisisese õiguse sätet, mis ei ole kooskõlas raamotsuse 2005/214, mida on muudetud raamotsusega 2009/299, artikli 9 lõikega 3, millel puudub vahetu õigusmõju. Siiski tuleb eelotsusetaotluse esitanud kohtul tõlgendada võimalikult suures ulatuses riigisisest õigust kooskõlaliselt, et tagada raamotsusega 2005/214, mida on muudetud raamotsusega 2009/299, järgitava eesmärgiga kooskõlas olev tulemus.
2.

Direktiivi 2006/112 artiklit 391 koostoimes selle direktiivi artikliga 377 ning õiguspärase ootuse, õiguskindluse ja neutraalse maksustamise põhimõtetega tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus, kui eraõigusliku haigla raviteenustele, mis kuuluvad selle direktiivi artikli 132 lõike 1 punkti b kohaldamisalasse, kohaldatakse käibemaksuvabastust põhjusel, et haigla tegevustingimused on muutunud pärast seda, kui ta valis maksustamise vastavalt asjaomase liikmesriigi õigusnormidele, mis näevad ette, et kõik maksukohustuslased, kes sellise valiku on teinud, on kohustatud jääma selle skeemi kohaldamisalasse teatud tähtajani, juhul kui see tähtaeg ei ole veel möödunud.
Euroopa Kohtu (viies koda) 5. märtsi 2020. aasta otsus – Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi versus Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO), M. J. Dairies EOOD

(Kohtuasi C-766/18 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Euroopa Liidu kaubamärk - Määrus (EÜ) nr 207/2009 - Vastulause - Artikli 8 lõike 1 punkt b - Segiajamise tõenäosus - Hindamiskriteeriumid - Kohaldatavus varasema kollektiivkaubamärgi suhtes - Vastandatud kaubamärkide sarnasuse ning nendega tähistatavate kaupade või teenuste sarnasuse vastastikune sõltuvus)

(2020/C 161/12)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi (esindajad: S. Malynicz, QC, barrister S. Baran, solicitor V. Marsland ja K. K. Kleanthous)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: D. Gája), M. J. Dairies EOOD (esindajad: advokati D. Dimitrova ja I. Pakidanska)

Resolutsioon

1. Tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 25. septembri 2018. aasta otsus Foundation for the Protection of the Traditional Cheese of Cyprus named Halloumi vs. EUIPO – M. J. Dairies (BBQLOUMI) (T-328/17, ei avaldata, EU:T:2018:594).

2. Suunata kohtuasi tagasi Euroopa Liidu Üldkohtusse.

3. Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

(1) ELT C 82, 4.3.2019.
3.

Direktiivi 93/13, eelkõige selle artikli 4 lõiget 2 ja artiklit 5, tuleb tõlgendada nii, et sellise lepingutingimuse läbipaistvuse nõude järgimiseks, milles määratakse kindlaks muutuv intressimäär hüpoteeklaenulepingu raames, peab see lepingutingimus olema nii vormiliselt ja grammatiliselt arusaadav kui võimaldama ka seda, et keskmisel tarbijal, kes on piisavalt informeeritud ning mõistlikult tähelepanelik ja arukas, oleks võimalik aru saada intressimäära arvutamise meetodi konkreetsest toimimisest, nii et tal oleks täpsete ja arusaadavate kriteeriumide põhjal võimalik hinnata niisuguse lepingutingimuse majanduslikke tagajärgi – mis võivad olla märkimisväärsed – oma finantskohustustele. Sellise hindamise puhul, mis liikmesriigi kohtul tuleb selles osas läbi viia, on eriti asjakohane esiteks see, et intressimäära arvutamisega seotud tähtsaimad andmed on kõigile isikutele, kes kavatsevad hüpoteeklaenu sõlmida, intressimäära arvutamise meetodi avaldamise tõttu hõlpsasti kättesaadavad, ning teiseks teabe andmine selle indeksi varasema arengu kohta, mille alusel intressimäär arvutatakse.
C 137/11

ET

Euroopa Kohtu (teine koda) 30. jaanuari 2020. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio eelotsusetaotlus – Itaalia) – Tim SpA – Direzione e coordinamento Vivendi SA versus Consip SpA, Ministero dell’Economia e delle Finanze

(Kohtuasi C-395/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Asjade, ehitustööde või teenuste riigihankelepingute sõlmimine - Direktiiv 2014/24/EL - Artikli 18 lõige 2 - Artikli 57 lõige 4 - Fakultatiivsed hankemenetlusest kõrvalejätmise alused - Ettevõtja pakkumuses nimetatud alltöövõtjat puudutav kõrvalejätmise alus - Alltöövõtja poolt keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguses sätestatud kohustuste täitmata jätmine - Liikmesriigi õigusnormid, mis näevad ette ettevõtja hankemenetlusest kõrvaldamise sellise rikkumise korral)

(2020/C 137/13)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Tim SpA – Direzione e coordinamento Vivendi SA

Vastustajad: Consip SpA, Ministero dell’Economia e delle Finanze

menetluses osales: E-VIA SpA

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta artikli 57 lõike 4 punktiga a ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis annavad hankijale õiguse või isegi panevad kohustuse kõrvaldada hankemenetlusest pakkumuse esitanud ettevõtja, kui mõne selle ettevõtja pakkumuses nimetatud alltöövõtja puhul on tuvastatud nimetatud sättes ette nähtud kõrvalejätmise alus. Seevastu ei ole liikmesriigi õigusnorm, mis näeb ette, et selline kõrvaldamine on automaatne, kooskõlas selle sättega koosmõjus nimetatud direktiivi artikli 57 lõikega 6 ja proportsionaalsuse põhimõttega.

(1) ELT C 301, 27.8.2018.
C 137/20

ET

Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. jaanuari 2020. aasta otsus (Conseil d’État’ eelotsusetaotlus – Prantsusmaa) – GAEC Jeanningros versus Institut national de l’origine et de la qualité (INAO), Ministre de l’Agriculture et de l’Alimentation, Ministre de l’Économie et des Finances

(Kohtuasi C-785/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Põllumajandus - Põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse - Kaitstud päritolunimetus „Comté“ - Tootespetsifikaadi väike muudatus - Muutmise taotlus, mis on liikmesriigi kohtus vaidlustatud - Liikmesriigi kohtupraktika, mille kohaselt hagi ese langeb ära, kui Euroopa Komisjon on muudatuse heaks kiitnud - Tõhus kohtulik kaitse - Asja lahendamise kohustus)

(2020/C 137/25)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: GAEC Jeanningros

Vastustajad: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO), Ministre de l’Agriculture et de l’Alimentation, Ministre de l’Économie et des Finances

Menetluses osales: Comité interprofessionnel de gestion du Comté

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta artikli 53 lõiget 2, komisjoni 18. detsembri 2013. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 seoses kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste ja garanteeritud traditsiooniliste toodete liidu sümbolite kehtestamisega ning seoses teatavate päritolueeskirjade, teatavate menetluseeskirjade ning teatavate täiendavate üleminekueeskirjadega, artiklit 6 ja komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad, artiklit 10 tuleb koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tõlgendada nii, et juhul, kui Euroopa Komisjon kiidab heaks liikmesriigi ametiasutuste taotluse teha kaitstud päritolunimetuse spetsifikaadis väikesi muudatusi, ei saa liikmesriigi kohtud, kes menetlevad kaebust, mis käsitleb nende ametiasutuste poolt kõnealuse taotluse kohta – selle esitamiseks komisjonile määruse nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 alusel – tehtud otsuse õiguspärasust, ainuüksi sel põhjendusel otsustada, et nende menetluses olevat kohtuasja ei ole enam vaja lahendada.

(1) ELT C 72, 22.5.2019.
1.

ELTL artiklit 20 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui liikmesriik jätab perekonna taasühinemise taotluse, mille on esitanud kolmanda riigi kodanik, kes on sellise liidu kodaniku abikaasa, kellel on selle liikmesriigi kodakondsus ja kes ei ole kunagi kasutanud oma liikumisvabadust, rahuldamata ainuüksi põhjendusel, et sellel liidu kodanikul ei ole enda ja oma abikaasa jaoks piisavalt vahendeid, et mitte koormata riigi sotsiaalabisüsteemi, ilma et oleks kontrollitud, kas nimetatud liidu kodaniku ja tema abikaasa vahel esineb sellist laadi sõltuvussuhe, mille tõttu viimasele tuletatud elamisõiguse andmisest keeldumise korral oleks sama liidu kodanik sunnitud lahkuma kogu liidu territooriumilt ning jääks seega ilma võimalusest tegelikult kasutada põhilisi liidu kodakondsusest tulenevaid õigusi.
2.

ELTL artikli 101 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kokkuleppena, mille eesmärk on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi, on käsitatav kompromissikokkulepe, millega lõpetatakse pooleliolev kohtumenetlus, mis toimub sellise originaalravimite tootja ja geneeriliste ravimite tootja vahel, kes on potentsiaalses konkurentsiolukorras, ning mis käsitleb küsimust, kas kehtiv on üldkasutatavaks muutunud originaalravimi toimeaine valmistamisprotsessi hõlmav patent, mis kuulub esimesena nimetatud tootjale, ja seda, kas selle ravimi geneeriline versioon rikub patendist tulenevaid õigusi, ning millega geneeriliste ravimite tootja kohustub seda toimeainet sisaldava ravimi turule mitte sisenema ja patendi kehtetuks tunnistamist enam mitte nõudma kokkuleppe kehtivusaja vältel vastutasuks väärtuse eest, mille originaalravimite tootja talle üle kannab: — kui kättesaadavatest andmetest tervikuna ilmneb, et originaalravimite tootja poolt geneeriliste ravimite tootjale üle kantud väärtuse positiivne jääk on seletatav üksnes kokkuleppe poolte ärihuviga mitte konkureerida võrdsetel alustel, — välja arvatud juhul, kui kompromissikokkuleppega kaasnevad kindlad konkurentsi soodustavad tagajärjed, mis annavad alust mõistlikult kahelda, kas see kahjustab konkurentsi piisaval määral.
C 137/21

ET

Euroopa Kohtu (kuues koda) 27. veebruari 2020. aasta otsus (Lietuvos Aukščiausiasis Teismase eelotsusetaotlus – Leedu) – AAS „BALTA“versus UAB „GRIFS AG“

(Kohtuasi C-803/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö tsiviilasjades - Määrus (EL) nr 1215/2012 - Artikli 15 punkt 5 ja artikli 16 punkt 5 - „Suurte riskide“ kindlustus - Kindlustusvõtja ja kindlustusandja vahel sõlmitud kohtualluvuse kokkulepe - Selle kokkuleppe kehtivus kindlustatud isiku suhtes)

(2020/C 137/27)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas

Põhikohtuasja pooled

Hageja: AAS „BALTA“

Kostja: UAB „GRIFS AG“

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 15 punkti 5 ja artikli 16 punkti 5 tuleb tõlgendada nii, et kohtualluvuse kokkulepe, mis on ette nähtud kindlustusvõtja ja kindlustusandja vahel sõlmitud kindlustuslepingus, mis hõlmab „suurt riski“ viimati nimetatud sätte tähenduses, ei kehti selle lepingu alusel kindlustatud isiku suhtes, kes ei ole kindlustussektori ettevõtja ega ole sellele kokkuleppele oma nõusolekut andnud ning kelle asukoht on kindlustusvõtja ja kindlustusandja omast erinevas liikmesriigis.

(1) ELT C 82, 4.3.2019.
C 137/7

ET

Euroopa Kohtu (suurkoda) 3. märtsi 2020. aasta otsus (Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósági eelotsusetaotlus – Ungari) – Tesco-Global Áruházak Zrt. versus Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(Kohtuasi C-323/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Asutamisvabadus - Kauplustes toimuva jaemüügi käibel põhinev maks - Astmeline maks, mis mõjutab teiste liikmesriikide füüsilistele või juriidilistele isikutele kuuluvaid ettevõtjaid rohkem kui kodumaiseid ettevõtjaid - Kõigile maksukohustuslastele kohaldatavad astmelise maksu astmed - Käibe suuruse neutraalsus eristamiskriteeriumina - Maksukohustuslase maksu tasumise võime - Riigiabi)

(2020/C 137/08)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Tesco-Global Áruházak Zrt.

Kostja: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Resolutsioon

ELTL artikleid 49 ja 54 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, millega kehtestatakse käibel põhinev tugevalt progresseeruv maks, mille tegeliku koormuse kannavad peamiselt ettevõtjad, mida otseselt või kaudselt kontrollivad teiste liikmesriikide kodanikud või teises liikmesriigis asuvad äriühingud, seetõttu, et nendel ettevõtjatel on asjaomasel turul kõige suurem käive.

(1) ELT C 311, 3.9.2018.
2.

ELTL artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis välistavad äriühingu, kes on sellesse liikmesriiki üle toonud oma tegeliku juhtimise koha ja sellest tulenevalt ka maksuresidentsuse, võimaluse maha arvata maksukahjumit, mis on tekkinud enne seda ületoomist teises liikmesriigis, kus see äriühing on jätnud alles oma registrijärgse asukoha.
1.

ELTL artikleid 49 ja 54 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, millega kehtestatakse käibel põhinev astmeline maks, mille tegeliku koormuse kannavad peamiselt ettevõtjad, mida otseselt või kaudselt kontrollivad teiste liikmesriikide kodanikud või teises liikmesriigis asuvad äriühingud, seetõttu, et nendel ettevõtjatel on asjaomasel turul kõige suurem käive.
2.

ELTL artikli 101 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et pankadevahelist kokkulepet, millega määratakse kindlaks üks vahendustasu summa, mis tuleb tasuda kaardimaksetehingu tegemisel pankadele, kes väljastavad selliseid kaarte, mida pakuvad maksekaarditeenuseid osutavad äriühingud asjaomasel riigisisesel turul, ei või kvalifitseerida kokkuleppeks, mille „eesmärk“ on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi selle sätte tähenduses, välja arvatud juhul, kui võib asuda seisukohale, et arvestades selle kokkuleppe tingimusi, eesmärke ja konteksti, on see niisuguse kvalifikatsiooni andmiseks konkurentsi piisavalt kahjustav; seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
Euroopa Kohtu (kolmas koda) 19. märtsi 2020. aasta otsus (Sofiyski gradski sadi eelotsusetaotlus – Bulgaaria) – Komisia za protivodeystvie na koruptsiyata i za otnemane na nezakonno pridobitoto imushtestvo versus BP, AB, PB, „Тrast B“ ООD, „Agro In 2001“ EOOD, „ACounT Service 2009“ EOOD, „Invest Management“ OOD, „Estate“ OOD, „Bromak“ OOD, „Bromak Finance“ EAD, „Viva Telekom Bulgaria“ EOOD, „Balgarska Telekomunikationna Kompania“ AD, „Hedge Investment Bulgaria“ AD, „Kemira“ OOD, „Dunarit“ AD, „Technologichen Zentar-Institut Po Mikroelektronika“ AD, „Еvrobild 2003“ EOOD, „Тechnotel Invest“ AD, „Ken Trade“ EAD, „Konsult Av“ EOOD, Louvrier Investments Company 33 SA, EFV International Financial Ventures Ltd, InterV Investment SARL, LIC Telecommunications SARL, V Telecom Investment SCA, V2 Investment SARL, Empreno Ventures Ltd

(Kohtuasi C-234/18) (1)

(Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö kriminaalasjades - Ebaseaduslikult saadud vara konfiskeerimise menetlus juhul, kui süüdimõistev kohtuotsus puudub - Direktiiv 2014/42/EL - Kohaldamisala - Raamotsus 2005/212/JSK)

(2020/C 222/06)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sofiyski gradski sad

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Komisia za protivodeystvie na koruptsiyata i za otnemane na nezakonno pridobitoto imushtestvo

Kostjad: BP, AB, PB, „Тrast B“ ООD, „Agro In 2001“ EOOD, „ACounT Service 2009“ EOOD, „Invest Management“ OOD, „Estate“ OOD, „Bromak“ OOD, „Bromak Finance“ EAD, „Viva Telekom Bulgaria“ EOOD, „Balgarska Telekomunikationna Kompania“ AD, „Hedge Investment Bulgaria“ AD, „Kemira“ OOD, „Dunarit“ AD, „Technologichen Zentar-Institut Po Mikroelektronika“ AD, „Еvrobild 2003“ EOOD, „Тechnotel Invest“ AD, „Ken Trade“ EAD, „Konsult Av“ EOOD, Louvrier Investments Company 33 SA, EFV International Financial Ventures Ltd, InterV Investment SARL, LIC Telecommunications SARL, V Telecom Investment SCA, V2 Investment SARL, Empreno Ventures Ltd

Menetluses osales: Corporate Commercial Bank, likvideerimisel

Resolutsioon

Nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsust 2005/212/JSK, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist, tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis näevad ette, et ebaseaduslikult saadud vara konfiskeerimist kohaldab liikmesriigi kohus sellise menetluse tulemusel, mille eelduseks ei ole ei kuriteo tuvastamine ega a fortiori sellise kuriteo oletatavate toimepanijate süüdimõistmine.

(1) ELT C 240, 9.7.2018.
2.

Määruse nr 261/2004 artikli 5 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et lennuettevõtja ei saa tugineda oma hüvitise maksmise kohustusest vabanemiseks selle sätte tähenduses „erakorralistele asjaoludele“, mis seisnevad nn on condition-tüüpi osa rikkes, see tähendab sellise osa rikkes, mis asendatakse ainult siis, kui eelmisel osal ilmneb rike, isegi kui lennuettevõtjal on varuosa kogu aeg olemas, välja arvatud juhul, kui – ja kas see nii on, tuleb välja selgitada eelotsusetaotluse esitanud kohtul – see rike kujutab endast sündmust, mis ei ole oma olemuselt või põhjuselt asjaomase lennuettevõtja tavapärasele tegevusele omane ja väljub tema tegeliku kontrolli alt, pidades seejuures meeles, et kui selline rike on siiski põhimõtteliselt olemuslikult seotud lennuki operatiivsüsteemiga, ei tohi seda selliseks sündmuseks pidada.
1.

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta artikli 5 punkti 3, koostoimes selle raamotsuse artikli 1 lõikega 3 ja nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/909/JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil (mida mõlemat on muudetud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsusega 2009/299/JSK) artikli 1 punktiga a, artikli 3 lõigetega 3 ja 4 ning artikliga 25, tuleb tõlgendada nii, et kui Euroopa vahistamismäärust täitev liikmesriik on seadnud oma kodaniku või selles riigis elukohta omava isiku suhtes kriminaalmenetluse läbiviimise eesmärgil toimuvaks üleandmiseks tingimuse, et see isik tuuakse pärast ülekuulamist tagasi sellesse liikmesriiki, et ta saaks seal kanda vabadusekaotuslikku karistust või täita vabadust piiravat julgeolekumeedet, mis mõistetakse talle Euroopa vahistamismääruse teinud liikmesriigis, peab see liikmesriik isiku tagasi tooma niipea, kui süüdimõistev otsus on jõustunud, välja arvatud juhul, kui konkreetsed põhjused, mis on seotud asjaomase isiku kaitseõiguste tagamise või hea õigusemõistmisega, muudavad tema kohaloleku vahistamismääruse teinud liikmesriigis vajalikuks kuni lõpliku otsuse tegemiseni muudes kriminaalmenetlusega seotud menetlusetappides seoses kuriteoga, mis on Euroopa vahistamismääruse aluseks.