Keywords

Summary



Keywords

1. Liidu õigus – Põhimõtted – Põhiõigused – Sotsiaalõigused

(EÜ artikkel 136 esimene lõik, EL toimimise leping, preambuli kolmas lõik; nõukogu direktiiv 97/81, lisa, klausel 4)

2. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 97/81

(EÜ artikkel 141, nõukogu direktiiv 97/81, lisa, klausli 4 lõige 1)

3. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 97/81

(Nõukogu direktiiv 97/81, lisa, klausel 4)

4. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 97/81

(Nõukogu direktiiv 97/81, lisa, klauslid 1 ja 4 ning klausli 5 lõige 1)

Summary

1. Direktiivile 97/81 lisatud Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe ning eelkõige selle klausli 4 eesmärk on põimunud põhieesmärkidega, mis on ära toodud sotsiaalpoliitika kokkuleppe artiklis 1 ja korratud EÜ artikli 136 esimeses lõigus ning EL toimimise lepingu preambuli kolmandas lõigus ning harta ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta – millele on viidatud eespool mainitud EÜ asutamislepingu artiklis – punktis 7 ja punkti 10 esimeses lõigus. Kõnealused põhieesmärgid on seotud töötajate elamis- ja töötingimuste parandamisega ning piisava sotsiaalkaitsega. Täpsemalt on tegemist osalise tööajaga töötajate töötingimuste parandamisega ja selle tagamisega, et nad oleksid kaitstud diskrimineerimise eest.

Neid eesmärke arvestades tuleb raamkokkuleppe klauslit 4 mõista nii, et selles väljendub liidu sotsiaalõiguse põhimõte, mida ei saa tõlgendada kitsendavalt.

(vt punktid 30, 32)

2. Mõiste „töötingimused” alla direktiivi 97/81 juurde lisatud Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe klausli 4 lõike 1 mõttes kuuluvad pensionid, mille aluseks on töötajat ja tööandjat ühendav töösuhe, kuid mitte need pensionid, mis põhinevad riiklikul sotsiaalkindlustusel, st need mis sõltuvad rohkem sotsiaalsetest kaalutlustest kui töösuhtest.

Sellega seoses tuleb meenutada, et ainsana võib olla määrav EÜ artikli 141 sõnastusel põhinev nn töösuhte kriteerium, mis tugineb konstateeringule, et töötajale makstakse pensioni tulenevalt tema töösuhtest endise tööandjaga. Kuid seda kriteeriumi ei saa pidada ainsaks, kuna riiklikest sotsiaalkindlustusskeemidest makstavate pensionide puhul võidakse täielikult või osaliselt arvesse võtta töö eest makstud tasu. Sotsiaalpoliitilised, riigikorralduslikud või eetilised kaalutlused või isegi eelarvekaalutlused, mida siseriiklik seadusandja arvestas või võis arvestada skeemi kehtestamisel, ei saa siiski prevaleerida, kui pension puudutab vaid üht erilist töötajate kategooriat, sõltub otseselt töötatud ajast ning kui pensionisumma arvutatakse viimase palga alusel.

Et teha kindlaks, kas vanaduspension kuulub raamkokkuleppe kohaldamisalasse, tuleb seega siseriiklikul kohtul, kes on ainsana pädev hindama tema menetluses oleva vaidluse asjaolusid ja tõlgendama kohaldatavaid siseriiklikke õigusnorme, uurida, kas kõnealune pension vastab eespool mainitud kolmele kriteeriumile.

(vt punktid 42, 46–48)

3. Direktiivi 97/81 juurde lisatud Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe klauslit 4 tuleb seoses vanaduspensionidega tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mille alusel jäetakse vertikaal-tsüklilise osalise tööajaga töötajate vanaduspensioniõiguse saamiseks nõutava staaži arvutamisel välja töövabad perioodid, välja arvatud juhul, kui selline erinev kohtlemine on õigustatud objektiivsetel põhjustel.

Nimelt ei kohaldata pro rata temporis põhimõtet selle kuupäeva kindlaksmääramisel, mil töötajal tekib õigus pensionile, kuna see sõltub eranditult töötaja kogutud staaži pikkusest. Kõnealune staaž vastab nimelt töösuhte tegelikule kestusele, mitte selle jooksul tehtud töö kogusele. Seega tuleb osalise tööajaga töötajate ja täistööajaga töötajate vahelise diskrimineerimise keelu põhimõtte kohaselt pensioniõiguse saamise kuupäeva kindlaksmääramiseks arvesse võetava staaži pikkus osalise tööajaga töötaja puhul arvutada nii, nagu ta oleks töökohal töötanud täistööajaga, võttes täielikult arvesse ka töövabasid perioode.

(vt punktid 66, 75, resolutsiooni punkt 1)

4. Kui siseriiklik kohus, kes on ainsana pädev hindama tema menetluses oleva vaidluse asjaolusid ja tõlgendama kohaldatavaid siseriiklikke õigusnorme, jõuab järeldusele, et siseriiklikud õigusnormid on vastuolus direktiivi 97/81 juurde lisatud Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe klausliga 4, tuleb selle klauslit 1 ja klausli 5 lõiget 1 tõlgendada nii, et niisugused õigusnormid on ka nendega vastuolus.

(vt punktid 48, 81, resolutsiooni punkt 2)