Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Nõuded – Muutmine menetluse käigus – Tingimus

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 50)

2. Ametnike hagid – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Teade, mis piirdub teenistuja informeerimisega vanaduspensioni maksmise kuupäevast – Väljaarvamine

(Personalieeskirjad, artikli 90 lõige 2 ja artikli 91 lõige 1)

3. Ametnikud – Automaatselt pensionile jäämine – Teenistusse jäämise taotluse läbivaatamine – Kriteeriumid – Teenistuse huvid – Administratsiooni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid – Ilmne hindamisviga – Mõiste – Tõendamiskoormis

(Personalieeskirjad, artikli 52 teine lõik)

4. Ametnikud – Administratsiooni hoolitsemiskohustus – Ulatus – Teenistusse jäämise taotlus – Otsuse tegemisel arvesse võetavad asjaolud

(Personalieeskirjad, artikli 52 teine lõik)

1. Vastavalt Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklile 35, muudetuna kodukorra artikkel 50, saab arvestada üksnes hagimenetluse algatusdokumendis nimetatud nõudeid. Seega ei saa pool põhimõtteliselt menetluse jooksul esitada uusi nõudeid või juba esitatud nõuete eset laiendada, kui ta just ei muuda vaidluse eset. Hageja võib oma nõudeid kohandada ainult siis, kui ilmneb uus asjaolu, mis võib mõjutada hagi eset, näiteks eelkõige see, kui kohtumenetluse jooksul antakse akt, millega vaidlustatud akt tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse.

(vt punkt 22)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus Glantenay jt vs. komisjon, F‑23/12 ja F‑30/12, EU:F:2013:127, punkt 34.

2. Teade, mis piirdub teenistuja informeerimisega kuupäevast, mil talle hakatakse maksma vanaduspensioni pärast seda, kui on möödunud tema teenistusse jätmise otsuse tagajärjed, ei tekita siduvaid õiguslikke tagajärgi tema huve otseselt ja vahetult puudutaval viisil, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis, ning seega ei ole tegemist isikut kahjustava meetmega.

(vt punkt 26)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus Pimlott vs. Europol, F‑52/06, EU:F:2007:210, punkt 48 ja seal viidatud kohtupraktika.

3. Kui ametisse nimetav asutus võtab ametniku automaatselt pensionile saatmise suhtes arvesse teenistuse huve ametniku sellise taotluse üle otsustades, millega ta soovib jääda teenistusse pärast personalieeskirjade artikli 52 esimese lõigu punktis a ette nähtud piirikka jõudmist, on tal ulatuslik kaalutlusõigus ja Avaliku Teenistuse Kohus saab selle asutuse hinnangut kritiseerida üksnes ilmse hindamisvea või võimu kuritarvitamise korral.

Vea võib lugeda ilmseks ainult juhul, kui see on hõlpsalt märgatav neid kriteeriume järgides, millega seadusandja on soovinud administratsiooni ulatusliku kaalutlusõiguse kasutamise piiritleda. Järelikult selleks, et teha kindlaks, kas faktiliste asjaolude hindamisel on tehtud ilmne hindamisviga, mis õigustab otsuse tühistamist, peavad hageja esitatud tõendid olema piisavad, et muuta administratsiooni otsuses asjaoludele antud hinnang ebaveenvaks. Teisisõnu, kui hageja esitatud asjaoludest hoolimata võib kahtluse alla seatud hinnangut jätkuvalt pidada tõenäoliseks, tuleb ilmsel hindamisveal põhinev väide tagasi lükata.

(vt punktid 36 ja 37)

Viited:

Euroopa Liidu Üldkohus: kohtuotsus komisjon vs. Macchia, T‑368/12 P, EU:T:2014:266, punkt 49.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused BB vs . komisjon, F‑17/11, EU:F:2013:14, punkt 60, ning DG vs. ENISA, F‑109/13, EU:F:2014:259, punkt 44 ja seal viidatud kohtupraktika.

4. Administratsiooni kohustus teenistujate eest hoolitseda kajastab tasakaalu ametiasutuse ja avalike teenistujate vahelistes vastastikustes õigustes ja kohustustes, mis on personalieeskirjadega ette nähtud. See põhimõte tähendab, et ametniku või teenistuja olukorda puudutavat otsust tehes võetakse arvesse kõiki administratsiooni otsust mõjutada võivaid olulisi asjaolusid ning arvestatakse sedasi mitte ainult teenistuse, vaid ka asjaomase ametniku huvidega. Ametnike õigusi ja huve kaitstakse aga sedavõrd, kuivõrd see on kooskõlas kehtivate normidega.

Teenistuse huvid ja ametniku huvid on seega kaks eraldiseisvat mõistet. Personalieeskirjade artikli 52 teise lõigu konkreetsel juhul on asjaomase ametniku huve juba arvesse võetud asjaoluga, et viimane peab taotlema teenistusse jäämist pärast automaatselt pensionile jäämiseks personalieeskirjadega ette nähtud piirikka jõudmist. Selle sätte enda sõnastuse kohaselt sõltub otsus, mis ametisse nimetaval asutusel, kes on sellist taotlust pädev menetlema, tuleb võtta, üksnes teenistuse huvidest, ilma et ametisse nimetav asutus peaks arvesse võtma taotleja ametniku huve. Ametnikul ei ole seega vaja ametisse nimetavale asutusele näidata isiklikku huvi teenistusse jäämiseks, kuna selline huvi ei ole tema taotluse raames asjakohane.

(vt punktid 53 ja 54)

Viide:

Esimese Astme Kohus: kohtuotsus Angelidis vs. parlament, T‑416/03, EU:T:2006:375, punkt 117 ja seal viidatud kohtupraktika.