Koh tulahend ite kogumik  
KOHTUJURISTI ETTEPANEK 
GIOVANNI PITRUZZELLA 
esitatud 13. juunil 2019 1 
Kohtuasi C-2 6 1 / 1 8 
Euroopa Komisjon 
versus 
Iirimaa 
Liikme sriigi kohustuste rikkumine – 3. juuli 2008 . aasta kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa (C-215/06) 
täitmata jätmine – Nõue mõista välja karistusmakse ja põhisumma 
1. Hagis, mida käesolev ettepanek käsitleb ja mis on esitatud ELTL artikli 260 lõike 2 alusel, palub 
Euroopa Komisjon Euroopa Kohtul esiteks tuvastada, et kuna Iirimaa ei ole võtnud meetmeid, mis on 
vajalikud, et tagada 3. juuli 2008 . aasta kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa (C-215/06, EU:C:2008 :380, 
edaspidi „kohtuotsus komisjon vs. Iirimaa“) resolutsiooni teise punkti täitmine, on ta rikkunud 
kohustusi, mis tulenevad ELTL artiklist 260, ning teiseks mõista Iirimaalt selle rikkumise eest välja 
põhisumma ja karistusmakse kuni selle kohtuotsuse täieliku täitmiseni. 
I. Vaidluse taust ja kohtuotsus komisjon vs. Iirimaa 
2. Iirimaal Galway krahvkonn as Derrybrienis alustati 2003 . aastal ehitustöid tuuleelektrijaama (edaspidi 
„Derrybrieni elektrijaam“) ehitamiseks. Tegemist on suurima tuuleenergia maapealse ärakasutamise 
projektiga Iirimaal ja ühega suurimatest niisugustest projektidest Euroopas. Derrybrieni elektrijaama 
ehitamiseks loa taotlemise erinevaid etappe on kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa punktis 83 kirjeldatud 
järgmiselt: „projekti esimese kahe faasiga seotud loataotlused, millest mõlemad puudutasid 
23 tuuleturbiini, esitati 4. ja 18. detsembril 1997 . Kuna neid loataotlusi ei rahuldatud, esitati 
23. jaanuaril 1998 uued loataotlused. 12. märtsil 1998 anti nendega seoses arendajale luba. 5. oktoobril 
2000 esitati uus loataotlus tööde kolmanda faasi kohta, mis puudutas 25 tuuleturbiini ja tehnovõrke; 
see taotlus rahuldati 15. novembril 2001 . 20. juunil 2002 taotles arendaja luba projekti kahe esimese 
faasi muutmiseks, vastav luba anti talle 30. juulil 2002 . Tööde kahe esimese faasiga seotud loa kehtivus 
lõppes 2003 . aasta oktoobris ning arendaja taotles selle uuendamist; see taotlus rahuldati 2003 . aasta 
novembris“. 
3. 16. oktoobril 2003 toimus Derrybrienis hiiglaslik maalihe, mille tulemusena nihkus umbes pool 
miljonit kuupmee trit turvast Owendalulleeghi jõe suunas, tekitades saaste ja surmates umbes 
50 000 kala. Nagu ilmneb kohtuasja C-215/06 toimikust, jõuti kahes 2004 . aasta veebruaris avaldatud 
uurimisaruandes järeldusele, et keskkonn akatastroofi tuleb seostada Derrybrieni elektrijaama 
ehitustöödega. 
1 Algkeel: itaalia. 
ET 
ECLI:EU:C:2019 :493 1 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
4. Komisjon saatis pärast 5. aprilli 2001 . aasta märgukirja 21. detsembril 2001 Iirimaale põhjendatud 
arvamuse, milles ta mainis erinevaid turba kaevandamise projekte, mis viidi ellu ilma, et eelnevalt 
oleks hinnatud keskkonn amõju, rikkudes nii direktiivi 85/337 2. 7. juulil 2004 saatis komisjon Iirimaale 
täiendava märgukirja, milles loetles teatavat hulka direktiivi 85/337 rikkumisi, nende hulgas Derrybrieni 
elektrijaama rajamine puuduliku keskkonn amõju hindamise põhjal. Sellele kirjale järgnes 5. jaanuaril 
2005 täiendav põhjendatud arvamus. 
5. 11. mail 2006 esitas komisjon Iirimaa vastu EÜ artikli 226 alusel hagi. Esiteks heitis komisjon 
Iirimaale ette seda, et viimane ei ole võtnud vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et projektide puhul, 
millel on märkimisväärne keskkonn amõju, viidaks enne loa andmist läbi keskkonn amõju hindamise 
menetlus, mis on kooskõlas direktiiviga 85/337, ning võimaldas esitada loataotlusi projektide 
seadustamiseks pärast nende täielikku või osalist lõpuleviimist, millega kahjustati selle direktiivi 
ennetuseesmärke. Teiseks seadis komisjon kahtluse alla Derrybrieni elektrijaama ehitamiseks loa 
andmise tingimused. 
6. Euroopa Kohus nõustus kohtuotsuses komisjon vs. Iirimaa mõlema etteheitega. Selle kohtuotsuse 
resolutsiooni teises punktis otsustas Euroopa Kohus, et kuna Iirimaa ei võtnud kõiki meetmeid, mis 
olid vajalikud, et tagada, et „enne teostuslubade andmist Derrybrienis Galway krahvkonn as 
tuuleelektrijaama ehitamiseks ja sellega seotud tegevuseks ning samuti enne tööde tegemist oleks läbi 
viidud projekti keskkonn amõju hindamine vastavalt direktiivi 85/337, nii enne kui ka pärast 
direktiiviga 97/11 3 muutmist kehtinud versioonis, artiklitele 5–10“, siis on ta rikkunud nimetatud 
direktiivi artiklitest 2, 4 ja 5–10 tulenevaid kohustusi. 
II. Kohtueelne menetlus ja menetlus Euroopa Kohtus 
7. Komisjon palus 15. juuli 2008 . aasta kirjaga Iirimaal esitada kahe kuu jooksul alates kohtuotsuse 
komisjon vs. Iirimaa kuulutamisest teabe meetmete kohta, mis on selle kohtuotsuse täitmiseks võetud. 
Iirimaa teatas 3. septembri 2008 . aasta vastuses, et nõustub täielikult kohtuotsusega komisjon vs. 
Iirimaa ning tahab selle kiiresti täita. Mis puudutab Derrybrieni elektrijaama, siis Iirimaa 
ametiasutused teatasid komisjonile, et elektrijaama haldaja nõustus esitama ajakohastatud 
keskkonn amõju hinnangu, mis sisaldab direktiivi 85/337 artiklis 5 ja IV lisas nimetatud teavet ning 
võimaldab „teha kindlaks, analüüsida ja hinnata Derrybrieni elektrijaama otsest ja kaudset mõju 
keskkonn ale ning mõjude omavahelist toimet ning välja selgitada võimalikud parandusmeetmed, mis 
tuleb veel selle mõju neutraliseerimiseks võtta“. Niisugune hindamine oleks tulnud viia lõpule 
2008 . aasta lõpuks. 
8. 18. septembril 2008 peeti komisjoni ja Iirimaa ametiasutuste vahel koosolek, millel viimased 
kordasid, et võtavad kohustuse lasta läbi viia Derrybrieni elektrijaama keskkonn amõju korrigeeriv 
hindamine. Sellel koosolekul arutati võimalust viia see hindamine läbi nii, et olemasolevat luba ei seata 
kahtluse alla, ning otsustati oodata, millal võetakse vastu muudetud Iirimaa õigusnormid, mis 
käsitlevad kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa resolutsiooni esimese punkti täitmiseks ette nähtud 
vastavusse viimise menetlust. 
9. Iirimaa ametiasutused teatasid 10. märtsil 2009 komisjonile, et kavandatud õigusaktide muudatus 
hõlmas „asendusloa andmise“ menetluse (edaspidi „asendusmenetlus“) kehtestamist – menetlus, mis 
võimaldab ainult erakorralistel juhtudel viia direktiivi 85/337 rikkudes välja antud load nõuetega 
kooskõlla. 17. aprillil 2009 saatsid Iirimaa ametiasutused vastavalt 18. märtsil 2009 toimunud 
2 Nõukogu 27. juuni 1985 . aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonn amõju hindamise kohta (EÜT 1985 , L 175, 
lk 40; ELT eriväljaanne 15/01, lk 248). See direktiiv asendati alates 16. veebruarist 2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 
2011 . aasta direktiiviga 2011 /92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonn amõju hindamise kohta (kodifitseeritud tekst) (ELT 2012 , L 26, 
lk 1). 
3 Nõukogu 3. märtsi 1997 . aasta direktiiv 97/11/EÜ, millega muudetakse direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eratööde keskkonn amõju 
hindamise kohta (EÜT 1997 , L 73, lk 5; ELT eriväljaanne 15/03, lk 151). 
ECLI:EU:C:2019 :493 2 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK –KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
koosolekul võetud kohustusele komisjonile raamdokumendi pealkirjaga „ECJ Judgement in case 
C-215/06: Draft framework response by Ireland 17 April 2009 “, milles kirjeldati meetmeid, millega 
Iirimaa kavatses kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa täita. Selle dokumendi jaotises D oli kirjeldatud 
asendusmenetlust, mis pidi olema sätestatud kavandatud õigusaktide muudatuses, mis plaaniti vastu 
võtta 2009 . aasta lõpuks. Raamdokumendi jaotises E „Konkreetsed ettepanekud Derrybrieni 
tuuleelektrijaama kohta“oli märgitud, et elektrijaama haldaja oli esitanud selle menetluse kohaselt 
asendusloa taotluse. 
10. Komisjon saatis 26. juunil 2009 Iirimaale EÜ asutamislepingu artikli 228 lõike 2 alusel märgukirja, 
milles juhtis tähelepanu, et ei ole enam saanud teavet Derrybrieni elektrijaama keskkonn amõju 
hindamise edenemise kohta. Iirimaa vastas 9. septembril 2009 märgukirjale muu hulgas nii, et 
õigusaktide muudatus, millega kehtestatakse asendusmenetlus, võetakse peagi vastu, ning kinnitas, et 
Derrybrieni elektrijaama haldaja oli nõustunud esitama asendusloa taotluse ja viima läbi 
keskkonn amõju hindamise niipea, kui see muudatus jõustub. 
11. Et komisjon ei saanud enam rohkem teavet väljapakutud meetmete võtmise kohta, saatis ta 
Iirimaale 22. märtsil 2010 uue märgukirja, millele Iirimaa vastas 18. mai 2010 . aasta, 22. juuli 
2010 . aasta ja 13. septembri 2010 . aasta kirjadega. 22. juuli 2010 . aasta kirjas märkisid Iirimaa 
ametiasutused, et parlamendis heaks kiidetud uued õigusnormid jõustuvad juuli lõpus. Derrybrieni 
elektrijaama kohta märkisid Iirimaa ametiasutused uuesti, et niipea kui asendusmenetlus on 
kehtestatud, esitab elektrijaama haldaja asendusloa taotluse, mida kinnitab korrigeeriv keskkonn amõju 
hindamine ning mis „sisaldab teavet meetmete kohta, mille eesmärk on heastada projekti elluviimisega 
kaasnev keskkonn akahju“. 13. septembri 2010 . aasta kirjas teatasid Iirimaa ametiasutused komisjonile 
2010 . aasta planeerimise ja arendamise seaduse (muudatus) (2010 . aasta seadus nr 30) (Planning and 
Developme nt (Amendment) Act 2010 (No. 30 of 2010 )) (edaspidi „PDAA“) vastuvõtmisest. Selle 
seaduse osa XA reguleerib asendusloa andmise menetlust. 
12. Komisjon kirjutas 19. septembril 2012 Iirimaa ametiasutustele, küsides neilt veel üksikasju teatatud 
seadusandlike meetmete kohta eesmärgiga hinnata, kas need on kohtuotsusega komisjon vs. Iirimaa 
kooskõlas. Et ta sai teada kahtlustest, kas Derrybrieni elektrijaama haldaja tahab esitada asendusloa 
taotluse, palus komisjon Iirimaa ametiasutustel ka see probleem lahendada . Iirimaa ametiasutused 
kinnitasid 13. oktoobri 2012 . aasta kirjaga, et Derrybrieni elektrijaama praegune haldaja keeldub 
järgimast asendusmenetlust nii kulude tõttu, mille see endaga kaasa toob, kui ka hirmust, et load 
tühistatakse. Samas kirjas seletati, et pärast liidu õiguse põhjalikumat analüüsimist veendusid Iirimaa 
ametiasutused, et see õigus ei kohusta seadma kahtluse alla Derrybrieni elektrijaama ehitamiseks välja 
antud lubasid, mis olid vahepeal jõustunud, ning et õiguskindluse ja tagasiulatuva jõu keelu 
põhimõtted ning Euroopa Kohtu praktika liikme sriikide menetlusautonoo mia alal ei võimalda valida 
lahendust, mis eeldab nende lubade tühistamist. Selles olukorras olid Iirimaa ametiasutused arvamusel, 
et kohus blokeerib peaaegu kindlasti Iiri riigi igasuguse katse sundida Derrybrieni elektrijaama haldajat 
järgima asendusmenetlust, sest kohus peab ülimuslikuks haldaja Iirimaa põhiseadusega tagatud õigusi. 
Nendel põhjustel järeldasid Iirimaa ametiasutused, et Derrybrieni elektrijaama keskkonn amõju 
korrigeeriva hindamise saab saavutada ainult tingimusel, et elektrijaama haldaja teeb vabatahtlikult 
koostööd. Seda seisukohta kordasid Iirimaa ametisutused 21. detsembri 2012 . aasta kirjas komisjonile. 
13. Iirimaa ametiasutused teatasid 10. mail 2013 komisjonile, et võtsid Derrybrieni elektrijaama 
haldajaga ühendust, et arutada võimalust, et keskkonn amõju hinnatakse „sõltumatult ja 
mitteametlikult“„selge ja lühikese kavatsuste protokolli põhjal“. 13. detsembri 2013 . aasta kirjaga 
teatasid Iirimaa ametiasutused komisjonile, et Derrybrieni elektrijaama haldaja oli küll „kindlalt 
veendunud, et ei ole selleks kohustatud“, kuid oli nõustunud seda hindamist läbi viima. Pärast seda 
kirja saatsid Iirimaa ametiasutused 8. mail ja 1. augustil 2014 dokumendi „Derrybrien Environmental 
Review-Concept“ (edaspidi „kontseptsioonidokument“), milles oli märgitud, et keskkonn amõju 
hindamise, mis puudutab selle dokumendi lisas näidatud küsimusi ja on kindlaks määratud 
ECLI:EU:C:2019 :493 3 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
„paralleelkokkuleppe “ põhjal, viib läbi sõltumatu ekspert, kelle palkab otse Iirimaa valitsus ja kelle tööd 
kontrollib juhtimiskomitee. Selle hindamise raames ei vaada ta uuesti läbi olemasolevaid lubasid ja seda 
ei kontrolli kohus. 6. augustil 2014 teatasid komisjoni talitused Iirimaa ametiasutustele, et eespool 
viidatud dokumendis kirjeldatud kord ei vasta direktiivis 85/337 sätestatud nõuetele. 
14. Iirimaa ametiasutused teatasid 15. septembril 2014 komisjonile, et nad töötavad Derrybrieni 
elektrijaama haldajaga kavatsuste protokolli kallal. Niisuguse kavatsuste protokolli projekt saadeti 
komisjonile 11. märtsil 2015 . 17. novembril 2015 toimunud pakettkoosolekul leppisid komisjon ja 
Iirimaa ametiasutused kokku, et komisjonile saadetakse kiiresti kavatsuste protokolli lõplik 
redaktsioon. 
15. Et rohkem kokkusaamisi ei olnud, palus komisjon 18. jaanuaril 2016 Iirimaa ametiasutustel saata 
kavatsuste protokolli lõpliku redaktsiooni. 7. märtsil 2016 saadeti komisjonile kavatsuste protokolli uus 
redaktsioon märkega, et mõnda küsimust arutatakse veel Derrybrieni elektrijaama haldajaga. 6. juuni 
2016 . aasta e-kirjas juhtisid komisjoni talitused Iirimaa ametiasutuste tähelepani kavatsuste protokolli 
uue redaktsiooni mõnele punktile, mida tuleb muuta. Ühe 29. novembril 2016 toimunud koosoleku 
järel märkisid komisjoni talitused 15. detsembri 2016 . aasta e-kirjaga Iirimaa ametiasutustele, et 
allkirjastatud kavatsuste protokolli lõplik redaktsioon peab komisjoni jõudma 2016 . aasta lõpuks ning 
et vastasel korral peab komisjon 2017 . aastal algul taas Euroopa Kohtu poole pöörduma. Iirimaa saatis 
22. detsembril 2016 komisjonile kontseptsioonidokumendi uue redaktsiooni, mis oli Iirimaa 
ametiasutuste sõnul direktiivis 85/337 sätestatud kriteeriumidega täielikult kooskõlas, ning uue 
raamdokumendi, mis kandis 2. detsembri 2015 . aasta kuupäeva. Kaaskirjas oli märgitud, et need kaks 
dokumenti kavatsetakse allkirjastada 2017 . aasta jaanuari lõpul. 
16. Komisjon kirjutas 2. oktoobril 2017 Iirimaa ametiasutustele, et kuna kohtuotsuse komisjon vs. 
Iirimaa resolutsiooni teise punkti täitmisel ei ole tehtud edusamme , on tal kavatsus pöörduda Euroopa 
Kohtusse. Iirimaa vastas 16. oktoobril 2017 , lisades 11. oktoobril 2017 allkirjastatud uue 
kontseptsioonidokumendi, ja teatas, et ta ootab selle kohta komisjonilt vastust. 
Kontseptsioonidokumendi uut redaktsiooni Euroopa Kohtule ei edastatud. Komisjon märkis oma hagis 
siiski, et selles dokumendis on viidatud Derrybrieni elektrijaama haldaja ja Iirimaa ametiasutuste 
kahepoolsele kavatsuste protokollile, mida ei ole talle edastatud. 
17. Komisjon kinnitas 13. detsembri 2017 . aasta kirjaga, et siiani tehtud edusammudest ei piisa 
kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa resolutsiooni teise punkti täitmiseks, korrates, et 2016 . aasta lõpuks 
oodati kavatsuste protokolli lõplikku redaktsiooni. Iirimaa ametiasutused vastasid 9. jaanuaril 2018 , et 
kavatsuste protokoll on lisatud komisjoni nõudel kontseptsioonidokumenti, et see dokument on 
allkirjastatud ning et oodatakse komisjoni luba mitteametliku keskkonn amõju hindamise läbiviimiseks. 
Komisjon vastas 26. jaanuari 2018 . aasta kirjaga, et hoolimata Iirimaa ametiasutuste edastatud 
dokumentide vormilistest küsimustest, ei ole üheksa aasta jooksul tehtud mingeid edusamme , et 
toimuks progress, mis võib viia Derrybrieni elektrijaama keskkonn amõju hindamiste läbiviimiseni, ning 
et seepärast peab komisjon vajalikuks algatada uus etapp, milles ta ei ole enam huvitatud „kohtuvälisest 
kokkuleppe st“. Komisjon tegi Iirimaale ka ettepaneku kaaluda veel kord võimalust kohaldada 
Derrybrieni elektrijaama haldaja suhtes asendusmenetlust. Iirimaa ametiasutused vastasid 
1. veebruaril 2018 , et kahetsevad, et nende koostöösuhe komisjoniga on halvenenud, ja et nad 
heidavad viimasele ette, et ta ei võtnud seisukohta dokumentide suhtes, mille Iirimaa saatis 
22. detsembril 2016 ja mida tuleb pidada lõplikuks – asjaolu, millega komisjon lükkas keskkonn amõju 
hindamist veelgi edasi. 
18. Leides, et Iirimaa ei ole võtnud kõiki meetmed, mis on vajalikud, et täita kohtuotsuse komisjon vs. 
Iirimaa resolutsiooni teine punkt, esitas komisjon 13. aprillil 2018 hagi, mida käesolev ettepanek 
käsitleb. 
ECLI:EU:C:2019 :493 4 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
19. Pooled on vahetanud kaks korda kirjalikke menetlusdokumente ja nende suulised seisukohad 
kuulati ära 1. aprilli 2019 . aasta kohtuistungil. Kodukorra artikli 62 lõike 2 alusel paluti pooltel 
kohtuistungil vastata mõnele ettekandja-kohtuniku esitatud kirjalikule küsimusele. Komisjon teatas 
kirjaga, mis saabus Euroopa Kohtu kantseleisse 1. aprillil 2019 , enne kohtuistungi algust Euroopa 
Kohtule, et sai 29. märtsil 2019 Iirimaa ametiasutustelt teate, et Derrybrieni elektrijaama haldaja oli 
nõustunud tegema koostööd PDAA-s ette nähtud asendusmenetluse algatamiseks. Kirja, mille Iirimaa 
ametiasutused komisjonile 29. märtsil 2019 saatsid, edastasid need asutused Euroopa Kohtu kantseleile 
samal päeval, s.o 1. aprillil 2019 . Selles kirjas on märgitud, et asendusmenetlus algatatakse „nii kiiresti 
kui võimalik, et tagada keskkonn amõju hindamise läbiviimine tagantjärele“. 
III. Hagi 
A. Rikkumine 
1. Poolte argumendid 
20. Komisjon arvab, et Iirimaa ei ole võtnud meetmeid, mida kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa 
resolutsiooni teise punkti täitmine eeldab. Iirimaa teatas küll, et soovib selle kohtuotsuse kiiresti täita, 
kuid esitas komisjoni sõnul selle kümne aasta jooksul, mis möödus Euroopa Kohtu otsuse 
kuulutamisest kuni hagini, mida käesolev ettepanek käsitleb, ainult erinevaid ettepanekuid Derrybrieni 
elektrijaamaga seotud rikkumise parandamiseks, viimata siiski ühtegi nendest ellu. 
21. Iirimaa märgib esiteks, et kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa põhjendustest ja resolutsioonist ilmneb, 
et Euroopa Kohtu tuvastatud rikkumised puudutavad üldiselt direktiivi 85/337 ebaõiget ülevõtmist, 
samas kui Derrybrieni elektrijaama puhul ei „nõutud ühtegi konkreetset abinõud ega antud ka selleks 
luba“. 
22. Teiseks meenutab Iirimaa ühelt poolt, et kohustust parandada asjaolu, et konkreetse projekti puhul 
ei viidud läbi keskkonn amõju hindamist, piirab liikme sriikide menetlusautonoo mia, ning teiselt poolt, 
et 17. novembri 2016 . aasta kohtuotsuses Stadt Wiener Neustadt (C-348/15, EU:C:2016 :882, 
punktid 41 ja 42) teatas Euroopa Kohus, et liidu õigus ei keela asjaomasel liikme sriigil kehtestada 
mõistlikke tähtaegu, mille jooksul saab esitada kaebuse linnaplaneerimise valdkonn a lubade peale, mis 
on antud välja, rikkudes direktiivis 85/337 ette nähtud eelneva keskkonn amõju hindamise kohustust. 
Iirimaa täpsustab, et load, mis on antud välja Derrybrieni elektrijaama ehitamiseks ja seotud 
tegevusteks, saab tühistada ainult High Courti (kõrge kohus) otsusega, mis tehakse niisuguse loa 
väljaandmise meetme kohtuliku läbivaatamise tulemusena, mis on algatatud kaebuse alusel, mis tuleb 
esitada seaduses sätestatud tähtaja jooksul, st kaheksa nädala jooksul alates meetme võtmisest. 4 Et aga 
seaduses nende lubade vaidlustamiseks ette nähtud tähtajad on nüüd ületatud ja need ületati mitu 
aastat enne seda, kui komisjon esitas oma liikme sriigi kohustuste rikkumise hagi, mille tulemusena 
tehti kohtuotsus komisjon vs. Iirimaa, ei ole Iirimaa ametiasutustel mingit kohustust neid tühistada. 
23. Kolmandaks märgib Iirimaa, et sellega nõustumine, et kohtuotsus, millega Euroopa Kohus rahuldab 
ELTL artikli 258 alusel esitatud liikme sriigi kohustuste rikkumise hagi liikme sriigi kohustuste 
rikkumise menetluses, milles pooled on ainult komisjon ja asjaomane liikme sriik, võib viia selleni, et 
kehtetuks muutub haldusotsus, mis on riigisisese õiguse alusel jõustunud, rikub selle otsuse 
adressaatide õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet, eelkõige käsitletava juhtumi asjaoludel, mil esimese 
ehitusloa väljaandmist lahutab Euroopa Kohtu otsusest komisjon vs. Iirimaa peaaegu 10 aastat. 
4 Vt 2000 . aasta planeerimis-ja arendusseaduse (Planning and Developme nt Act 2000 ) 50. jagu. Iirimaa märgib, et nende tähtaegade pikendamine 
on ette nähtud, kuid tingimustel, mida käsitletaval juhul ei esine. 
ECLI:EU:C:2019 :493 5 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
24. Neljandaks väidab Iirimaa, et kohtueelse menetluse käik näitab, et meetmeid kohtuotsuse komisjon 
vs. Iirimaa täitmiseks võeti nii aeglaselt seetõttu, et vastavad õiguslikud küsimused on keerukad, eriti 
mis puudutab õiguskindluse ja õiguspärase ootuse ning Derrybrieni elektrijaama haldaja omandiõiguste 
järgimist, mitte niivõrd sellepärast, et Iirimaa ei oleks teinud koostööd. See liikme sriik märgib, et pärast 
ettepanekut viia läbi keskkonn amõju mitteametlik hindamine, mille Iirimaa ametiasutused 2013 . aastal 
esitasid, saatsid need ametiasutused 22. detsembri 2016 . aasta kirjaga komisjonile 
kontseptsioonidokumendi, et saada viimaselt ametlik nõusolek, mida siiski ei antud. Aeg, mis kulus 
selle dokumendi saatmisest kuni sama allkirjastatud dokumendi saatmiseni 2017 . aasta oktoobris, on 
tingitud Iirimaa ametiasutuste ja komisjoni ametnike omavahelisest mittemõistmisest, kui mitte lausa 
asjaolust, et komisjon ei teinud tegelikult ise koostööd. Iirimaa väidab ka esiteks, et kohtuotsuse 
komisjon vs. Iirimaa täitmiseks tuli käivitada protsess, mis jäi väljapoole direktiivi 85/337 
ülevõtmissätete kohaldamisala, ning teiseks, et komisjon ise ei ole suutnud – ka mitte kohtule hagi 
esitamise etapis – näidata ära konkreetseid meetmeid, mille liikme sriik oli kohustatud võtma, et 
kõrvaldada selle kohtuotsuse resolutsiooni teises punktis tuvastatud rikkumise tagajärjed. Niisuguses 
olukorras ei saa karistada Iirimaad selle eest, et ta ootas sobivate meetmete võtmisega nii kaua ega 
määranud neid meetmeid kindlaks õigesti ja õigel ajal. 
25. Lõpuks kinnitab Iirimaa, et on kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa resolutsiooni teise punkti nüüd 
täielikult täitnud, võttes arvesse kontseptsioonidokumendis ette nähtud mitteametliku keskkonn amõju 
hindamise protsessis tehtud edusamme . 
2. Õiguslik analüüs 
a. Kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa resolutsiooni teises punktis tuvastatud rikkumise ulatus 
26. ELTL artikli 260 lõikes 1 on nähtud ette, et kui Euroopa Liidu Kohus leiab, et liikme sriik ei ole 
täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust, siis nõutakse sellelt riigilt kohtu otsuse täitmiseks vajalike 
meetmete võtmist. 
27. Kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa põhjendustes analüüsis Euroopa Kohus eraldi komisjoni 
etteheiteid, mille kohaselt ei võetud esiteks direktiivi 85/337 Iirimaa õigusesse õigesti üle 
(punktid 34–81) ning mis teiseks puudutavad Derrybrieni elektrijaamale ehituslubade väljaandmist ja 
sellega seotud ehitustööde tegemist (punktid 82–112). Olles nõustunud mõlema etteheitega, leidis 
Euroopa Kohus selle kohtuotsuse resolutsioonis, et Iirimaa on pannud toime sellest direktiivist 
tulenevate kohustuste kaks eraldi rikkumist. 
28. Mõistagi on rikkumine, mis seisneb selles, et ei viidud läbi Derrybrieni elektrijaama ehitamise 
projekti keskkonn amõju niisugust hindamist, nagu näeb ette direktiiv 85/337, selle tagajärg, et 
konkreetse juhtumi suhtes kohaldati Iirimaa õigusnorme, millest Euroopa Kohus leidis, et need ei ole 
selle direktiiviga kooskõlas. See ei tähenda aga siiski – vastupidi sellele, mida näib arvavat Iirimaa –,et 
seda rikkumist, mille Euroopa Kohus tuvastas eraldi kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa resolutsiooni 
teises punktis, tuleb pidada hõlmatuks esimeses punktis tuvastatud rikkumisega. 5 
5 Selle kohta, et need kahte liiki rikkumised on eraldi rikkumised, vt 5. juuli 2007 . aasta kohtuotsus komisjon vs. Itaalia (C-255/05, EU:C:2007 :406, 
punktid 50 ja 51). Üldisemalt märgin, et Euroopa Kohus on mitmel korral tuvastanud rikkumised, mis on direktiivi 85/337 rikkumised seoses 
üksikute projektidega, kas eraldi või samal ajal „süsteemse“ rikkumise tuvastamisega; vt selle kohta näiteks 10. juuni 2004 . aasta kohtuotsus 
komisjon vs. Itaalia (C-87/02, EU:C:2004 :363), 2. juuni 2005 . aasta kohtuotsus komisjon vs. Itaalia (C-83/03, EU:C:2005 :339), 16. märtsi 
2006 . aasta kohtuotsus komisjon vs. Hispaania (C-332/04, ei avaldata, EU:C:2006 :180), 23. novembri 2006 . aasta kohtuotsus komisjon vs. Itaalia, 
(C-486/04, EU:C:2006 :732), 5. juuli 2007 . aasta kohtuotsus komisjon vs. Itaalia, (C-255/05, EU:C:2007 :406), 24. novembri 2011 . aasta kohtuotsus 
komisjon vs. Hispaania (C-404/09, EU:C:2011 :768) ja 14. jaanuari 2016 . aasta kohtuotsus komisjon vs. Bulgaaria (C-141/14, EU:C:2016 :8), mis 
käsitlevad direktiivi 2011 /92. 
ECLI:EU:C:2019 :493 6 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK –KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
29. Sellest järeldub, et selle kohtuotsuse resolutsiooni teise punkti täitmiseks ei piisanud sellest, et 
Iirimaa muudab oma õigusakte nii, et need on direktiiviga 85/337 kooskõlas –vastasel korral võetakse 
selles punktis toodud eraldi rikkumise tuvastamiselt igasugune kasulik mõju –, vaid see liikme sriik pidi 
võtma eraldi meetmed, mille eesmärk on konkreetselt parandada selle direktiivi rikkumine, mis on 
seotud Derrybrieni elektrijaama ehitamise projekti elluviimisega. Iirimaa mainitud asjaolu, et 
kohtuotsuses komisjon vs. Iirimaa ei ole täpsustatud, mis laadi need meetmed peavad olema, ei 
võimalda –nagu komisjon õigesti märkis –Euroopa Kohtu poolset rikkumise tuvastamist ja sellest 
kohtuotsusest nimetatud liikme sriigile tulenevaid kohustusi kahtluse alla seada. 
b. Meetmed, mis on kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa resolutsiooni teise punkti täitmiseks 
vajalikud 
1. Direktiivis 85/337 ette nähtud keskkonnamõju hindamise eesmärk 
30. Direktiiv 85/337 kohustab liikme sriike võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et enne loa 
andmist hinnatakse liidu tasandil ühtlustatud põhimõtete kohaselt muu hulgas oma laadi, mahu või 
asukoha tõttu keskkon da oluliselt mõjutada võivaid projekte. 6 Selle hindamise eesmärk on eelkõige 
koguda teavet, mida liikme sriikide pädevad asutused vajavad, et teha projektidele lubade andmise 
menetluses kindlaks keskkonn ategurid, mis võivad saada kahjustada ja mõjutada seepärast otsuse 
tegemist küsimuses, kas vastavad linnaplaneerimise valdkonn a load välja anda või nende andmisest 
keelduda. 7 
31. Direktiivi 85/337 puhul on kahtlemata lähtutud keskkonn akahju ärahoidmise loogikast, 8 mille 
kohaselt vastab projekti eelneva keskkonn amõju hindamise kohustus vajadusele tagada, et pädevad 
ametiasutused võtavad eelnevalt arvesse kõikide tehniliste projekteerimis-ja otsustamisprotsesside 
võimalikku mõju keskkonn ale, sest parim on „pigem reostuse või saaste tekkimise takistamine […] kui 
pingutus nende mõju hilisemaks kõrvaldamiseks“. 9 Selle direktiivi tekstist ilmneb siiski, et 
keskkonn amõju hindamise eesmärk on ka võimaldada liikme sriikide pädevatel asutustel loa 
väljaandmise korral seada selle tingimuseks, et järgitakse tingimusi, mis vähendavad projektide 
elluviimise kahjulikku mõju keskkonn ale, ning võetakse üldisemalt meetmed, mis tagavad ehitiste 
niisuguse kasutamise, nagu õige keskkonn ahalduse kriteeriumid nõuavad. 10 
32. Lisaks on Euroopa Kohus mitu korda kinnitanud, et direktiivi 85/337 kohaldamisala „on lai ja selle 
eesmärk väga ulatuslik“, 11 nõustudes, et see, kui direktiivis ette nähtud keskkonn amõju „terviklikul 
hindamisel“„arvestataks üksnes kavandatavate tööde otsese mõjuga, võtmata arvesse keskkonn amõju, 
mida võivad avaldada nende tööde tulemuste kasutamine ja käitamine“,on „kitsendav“ ja liidu 
seadusandja lähenemisega vastuolus. 12 
6 Vt direktiivi 85/337 artikli 2 lõige 1 direktiiviga 97/11 muudetud redaktsioonis ning põhjendused 1, 4 ja 6; vt ka 28. veebruari 2008 . aasta 
kohtuotsus Abraham jt (C-2/07, EU:C:2008 :133, punkt 42). 
7 Vt direktiivi 85/337 põhjendus 6, mille kohaselt „[tuleks] tõenäolise olulise keskkonn amõjuga riiklike ja eraprojektide teostusluba […] anda 
ainult pärast nende projektide tõenäolise olulise keskkonn amõju eelnevat hindamist“. 
8 Vt eelkõige direktiivi 85/337 põhjendus 1. 
9 Vt kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa punkt 58. Vt ka 26. juuli 2017 . aasta kohtuotsus Comune di Corridonia jt (C-196/16 ja C-197/16, 
EU:C:2017 :589, punkt 33). 
10 Vt eelkõige direktiivi 85/337 artikli 5 lõike 3 teine taane (muudetud direktiiviga 97/11), milles on nõutud, et arendaja esitaks muu hulgas teabe, 
mis sisaldab olulise projektiga seotud „kahjuliku mõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks“ettenähtud meetmete 
kirjeldust, ning artikli 9 lõige 1 (muudetud direktiiviga 2003 /35), milles on sätestatud, et pädevad asutused teavitavad üldsust otsusele „lisatud 
tingimustest“loa andmise või selle andmisest keeldumise kohta (esimene taane) ning avalikustavad „vajaduse korral kirjelduse olulise kahjuliku 
mõju vältimise, vähendamise ja võimaluse korral kõrvaldamise meetmetest“(kolmas taane). 
11 Vt selle kohta 24. oktoobri 1996 . aasta kohtuotsus Kraaijeveld jt, C-72/95, EKL, lk I-5403 , punkt 31, ning 16. septembri 1999 . aasta kohtuotsus 
WW F jt, C-435/97, EKL. lk I-5613 , punkt 40. 
12 Vt 28. veebruari 2008 . aasta kohtuotsus Abraham jt (C-2/07, EU:C:2008 :133, punkt 43). 
ECLI:EU:C:2019 :493 7 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
33. Tuleb järeldada , et vastupidi sellele, mida näib väitvat Iirimaa, ei avalda direktiivis 85/337 nõutud 
keskkonn amõju hindamine oma mõju mitte ainult asjaomasele projektile loa andmise otsuse tegemise 
hetkel, vaid ka hiljem, tööde tegemise ja püstitatud ehitise kasutamise ajal, olles aluseks selle 
kasutamisega seotud keskkonn aohtude optimaalsel ohjamisel ja nende kahjulike mõjude piiramisel, 
mida see kasutamine toob kaasa erinevatele teguritele, mida hindamisel arvesse võeti. 
34. Ennetamisloogika, millest direktiiv 85/337 on kantud, ei saa siiski anda niisuguse liikme sriigi 
käsutusse, kes on rikkunud kohustust tagada, et enne loa andmist projektile, mis võib avaldada 
märkimisväärset mõju keskkonn ale, viiakse läbi keskkonn amõju hindamine, argumente, mis 
võimaldavad vabaneda kohustusest võtta tagantjärele selle rikkumise parandamiseks vajalikud 
meetmed. 
2. Meetmed, mis on direktiivis 85/337 nõutud keskkonnamõju hindamise ärajätmise parandamiseks 
vajalikud 
35. Euroopa Kohus on juba kinnitanud, et kuigi direktiivis 85/337 (nagu ka praegu kehtivas 
direktiivis 2011 /92) ei ole sätteid, mis käsitleksid eelneva keskkonn amõju hindamise kohustuse 
rikkumise tagajärgi, on liikme sriigid ELL artiklis 4 sätestatud lojaalse koostöö kohustust arvestades 
kohustatud kõrvaldama niisuguse rikkumise õigusvastased tagajärjed ning seepärast peavad iga 
liikme sriigi pädevad asutused „võtma kõik vajalikud üld-või erimeetmed, et kontrollida projekti 
võimaliku olulise keskkonn amõju olemasolu ja selle tuvastamise korral tagada projekti keskkonn amõju 
hindamine“. 13 Märgin siiski, et seda kohustust on Euroopa Kohus kinnitanud ka juhtumitel, mil 
projekt, mille puhul jäeti keskkonn amõju hindamine läbi viimata, rikkudes sellega direktiivi 85/337, oli 
täielikult ellu viidud ja vastavaid ehitisi kasutati juba. 14 Euroopa Kohus on ka täpsustanud, et 
meetmeteks, mille eesmärk on kõrvaldada eelneva keskkonn amõju hindamise läbiviimise kohustuse 
rikkumise õigusvastased tagajärjed, on eelkõige „antud loa kehtetuks tunnistamine või peatamine 
eesmärgiga viia läbi kõnealuse projekti keskkonn amõju hindamine direktiivi 85/337 tähenduses“. 15 Kui 
niisuguste meetmete võtmine on nähtud ette riigisiseses õiguses, on selle liikme sriigi pädevad asutused 
lojaalse koostöö põhimõtet ning võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtteid arvestades kohustatud need 
võtma. 16 
36. Sellest järeldub, et vastavalt käesoleva ettepaneku punktides 31–33 nimetatud 
direktiivi 85/337 eesmärkidele on liikme sriigid juhul, kui on rikutud kohustust viia eelnevalt läbi 
niisuguse projekti keskkonn amõju hindamine, mis võib keskkon da oluliselt mõjutada, kohustatud 
võtma kõik meetmed, mis on vajalikud, et niisugune hindamine või korrigeeriv hindamine viidaks läbi 
pärast loa väljaandmist, ka siis, kui projekti viiakse juba ellu või see on juba ellu viidud. Kui see on 
riigisisese õiguse alusel võimalik, on pädevad riigisisesed asutused kohustatud juba välja antud loa 
peatama või tühistama, et olukord nõuetega kooskõlla viia ja anda välja uus luba, mis on selles 
direktiivis sätestatuga kooskõlas. 
13 Vt 7. jaanuari 2004 . aasta kohtuotsus Wells (C-201/02, EU:C:2004 :12, punktid 64 ja 65), millele on viidatud ka kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa 
punktis 59. Vt ka 26. juuli 2017 . aasta kohtuotsus Comune di Corridonia jt (C-196/16 ja C-197/16, EU:C:2017 :589, punkt 35) ning analoogia 
alusel, mis puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001 . aasta direktiivi 2001 /42/EÜ teatavate kavade ja programmide 
keskkonn amõju hindamise kohta (EÜT 2001 , L 197, lk 30; ELT eriväljaanne 15/06, lk 157), 28. veebruari 2012 . aasta kohtuotsus 
Inter-Environnement Wallonie ja Terre wallonne (C-41/11, EU:C:2012 :103, punktid 42, 43 ja 46). 
14 Vt 7. jaanuari 2004 . aasta kohtuotsus Wells (C-201/02, EU:C:2004 :12) ning 26. juuli 2017 . aasta kohtuotsus Comune di Corridonia jt (C-196/16 
ja C-197/16, EU:C:2017 :589), milles küsimus puudutas konkreetselt meetmeid, mis tuleb rajatise projekti keskkonn amõju hindamise läbi viimata 
jätmise korral võtta pärast selle projekti elluviimist (vt eelotsuse küsimuse sõnastus kohtuotsuse punktis 27). Selles viimases kohtuotsuses 
täpsustas Euroopa Kohus siiski punktis 41, et „hindamine, mis on läbi viidud pärast käitise valmisehitamist ja käikuandmist, ei saa piirduda 
rajatise tulevase keskkonn amõju hindamisega, vaid peab võtma ühtlasi arvesse pärast rajatise valmimist avaldunud keskkonn amõju“.Vt ka 
28. veebruari 2018 . aasta kohtuotsus Comune di Castelbellino (C-117/17, EU:C:2018 :129, punkt 30). 
15 Vt 7. jaanuari 2004 . aasta kohtuotsus Wells (C-201/02, EU:C:2004 :12, punkt 65) ning 26. juuli 2017 . aasta kohtuotsus Comune di Corridonia jt 
(C-196/16 ja C-197/16, EU:C:2017 :589, punkt 35). 
16 Vt 7. jaanuari 2004 . aasta kohtuotsus Wells (C-201/02, EU:C:2004 :12, punkt 69). Vt analoogia alusel ka 28. veebruari 2012 . aasta kohtuotsus 
Inter-Environnement Wallonie ja Terre wallonne (C-41/11, EU:C:2012 :103, punktid 45 ja 46). 
ECLI:EU:C:2019 :493 8 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
37. Asjaomase liikme sriigi kohustus tagada, et tagantjärele viiakse läbi keskkonn amõju hindamine, on 
veelgi rangem niisuguses olukorras nagu käesolevas ettepanekus analüüsitav, kus kõnesolev projekt 
võib – eelkõige oma mastaapsuse tõttu – avaldada eriti suurt ja püsivat mõju keskkonn ale, selle 
elluviimine on juba kaasa toonud märkimisväärse keskkonn akahju ja Euroopa Kohus on tuvastanud 
direktiivi rikkumise liikme sriigi kohustuste rikkumise menetluse raames. 
38. Iirimaa argument, et kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa resolutsiooni teise punkti täitmiseks ei olnud 
Iirimaa kohustatud ei tühistama lubasid, mis Derrybrieni elektrijaama haldajal olid, ega kohustama 
viimast läbi viima (või nõustuma, et viiakse läbi) keskkonn amõju hindamist tagantjärele, tuleb siiski 
tagasi lükata. 
c. Iirimaa põhjendused 
1. Menetlusautonoomia piir ja Derrybrieni elektrijaama haldaja õiguspärane ootus 
39. Et vaielda vastu rikkumisele, mille komisjon väidab olevat toime pandud, tugineb Iirimaa esiteks 
liikme sriikide menetlusautonoo mia põhimõttele ning väidab – viidates 17. novembri 2016 . aasta 
kohtuotsusele Stadt Wiener Neustadt (C-348/15, EU:C:2016 :882) –, et Iirimaa ei olnud kohustatud 
seadma kahtluse alla Derrybrieni elektrijaama ehitamiseks välja antud ehituslube, mis olid jõustunud 
Iirimaa õiguse alusel mitu aastat enne seda, kui Euroopa Kohus kuulutas kohtuotsuse komisjon vs. 
Iirimaa. 
40. Selles küsimuses osutan, et 7. jaanuari 2004 . aasta kohtuotsuses Wells (C-201/02, EU:C:2004 :12, 
punkt 65), mis tehti eelotsusetaotluse tulemusena, kinnitas Euroopa Kohus vaidluse raames, milleni 
viis eraõigusliku isiku kaebus riigisisese ametiasutuse keeldumise peale tühistada või muuta ilma 
eelneva keskkonn amõju hindamiseta välja antud kaevandusluba, 17 et pädevate riigisiseste asutuste 
kohustust tühistada või peatada luba, mis anti välja direktiivi 85/337 rikkudes, piirab liikme sriikide 
menetlusautonoo mia põhimõte. 18 See põhimõte näeb ette, et liidu õigusnormide puudumise korral 
tuleb iga liikme sriigi sisemise õiguskorraga kindlaks määrata nende hagide või kaebuste menetlemise 
kord, mis tagavad õigussubjektidele liidu sätetega antud õiguste kaitse – kord, mis esiteks ei tohi olla 
ebasoodsam kui kord, mis reguleerib samalaadseid riigisiseseid olukordi (võrdväärsuse põhimõte), ning 
teiseks ei tohi muuta nende õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks (tõhususe 
põhimõte). 19 
41. 17. novembri 2016 . aasta kohtuotsuses Stadt Wiener Neustadt (C-348/15, EU:C:2016 :882, 
punktid 41 ja 42) – millele Iirimaa viitab – täpsustas Euroopa Kohus, et liidu õigus, mis ei näe ette 
direktiivi 85/337 artikli 2 lõikes 1 sätestatud keskkonn amõju hindamise kohustust rikkudes antud 
teostamislubade vaidlustamise tähtaegu, ei takista seega põhimõtteliselt ja tingimusel, et võrdväärsuse 
põhimõtet on järgitud, liikme sriigil määrata „nii huvitatud isikut kui ka asjaomast haldusorganit 
kaitsva õiguskindluse huvides […] õiguskaitsevahendile mõistlik[ku] tähtaeg[a]“. 20 
42. Vastupidi Iirimaa väitele arvan, et see liikme sriik ei saa tugineda ei liikme sriikide 
menetlusautonoo mia põhimõttele ega asjaolule, et Derrybrieni elektrijaama ehitusload on jõustunud, 
sest möödus tähtaeg, mis on eraõiguslikele isikutele nende meetmete peale kaebuse esitamiseks 
kehtestatud, et vabaneda kohustusest kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa resolutsiooni teine punkt 
täielikult täita. 
17 Kõnesolev luba anti välja juba 1947 . aastal.  
18 Vt 7. jaanuari 2004 . aasta kohtuotsus Wells (C-201/02, EU:C:2004 :12, punkt 65).  
19 Vt muu hulgas 17. novembri 2016 . aasta kohtuotsus Stadt Wiener Neustadt (C-348/15, EU:C:2016 :882, punkt 40) ja viimasena 5. märtsi  
2019 . aasta kohtuotsus Eesti Pagar (C-349/17, EU:C:2019 :172, punkt 137, mis puudutab ebaseadusliku abi tagasinõudmise korda). 
20 Vt 17. novembri 2016 . aasta kohtuotsus Stadt Wiener Neustadt (C-348/15, EU:C:2016 :882, punktid 41 ja 42). Sel juhul oli tegemist Austria 
õigusnormides ette nähtud kolmeaastase kaebuse esitamise tähtajaga. 
ECLI:EU:C:2019 :493 9 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
43. Selle täitmiseks pidi nimetatud liikme sriik võtma kõik vajalikud üld-ja erimeetmed, mis võivad 
direktiivis 85/337 ette nähtud keskkonn amõju hindamise läbi viimata jätmise heastada, nende hulgas 
eelkõige meetmed, mis võivad tagada keskkonn amõju hindamise läbiviimise tagantjärele. 
44. Põhimõtteliselt ei välista aga nende menetlustähtaegade möödumine, mille jooksul saab esitada 
kaebusi ametiasutuste võetud meetmete peale eraõiguslike isikute huvide kaitseks, nende 
ametiasutuste õigust tühistada õigusvastane meede või peatada selle täitmine ega välista ka õigust võtta 
meetmeid, mis kohustavad linnaplaneerimise valdkonn a loa omanikku selle nõuetega kooskõlla viima – 
vajaduse korral varem täitmata jäetud kohustuste täitmisega – või kohandama sellise loa alusel rajatud 
ehitiste haldamist nii, et järgitakse avalikes huvides kehtestatud tingimusi ja kriteeriume. Lojaalse 
koostöö põhimõtte kohaselt on liikme sriikide ametiasutused kohustatud – igaüks oma vastavate 
volituste piires – võtma niisugused meetmed ja kasutama talle antud volitusi, kui see võimaldab 
parandada liidu õiguse rikkumise. 
45. Vastuseks ühele Euroopa Kohtu küsimusele kohtuistungil täpsustas Iirimaa esindaja tõesti, et 
Iirimaa õiguses ei ole nähtud ette võimalust, et ametiasutus tühistab avalikes huvides niisugused 
jõustunud linnaplaneerimise valdkonn a load, nagu anti välja Derrybrieni elektrijaama ehitamiseks, 
korrates, et sellised load saab tühiseks tunnistada ainult High Courti (kõrge kohus, Iirimaa) otsusega, 
mida ei saa enam teha, sest kaebuse esitamise tähtajad on möödunud. Ka niisugune asjaolu ei õigusta 
aga minu arvates siiski Iirimaa seisukohta, et ta ei olnud käsitletaval juhul kohustatud võtma mingit 
konkreetset meedet Euroopa Kohtu tuvastatud rikkumise parandamiseks. 
46. Märgin, et praegu kehtivates Iirimaa õigusnormides on nähtud ette direktiivis 85/337 sätestatud 
kohustusi rikkudes välja antud lubade nõuetega kooskõlla viimise menetlus, mis on käsitletava juhtumi 
asjaoludel kohaldatav. 
47. PDAA osa XA jaotise 177B lõike 1 ja lõike 2 punkti b alusel, mis lisati 2010 . aasta 
seadusemuudatustega, on nii, et kui luba projektiks, mille puhul oli nõutav keskkonn amõju hindamine, 
leitakse olevat „Euroopa Liidu Kohtu jõustunud kohtuotsusega“ välja antud õigusvastaselt, saada b 
pädev planeeriv asutus („planning autority“) projekti haldajale kirjaliku teate, kohustades viimast 
esitama asendusloa taotluse. Selle jaotise lõike 2 punktis c on täpsustatud, et teade kohustab haldajat 
esitama samal ajal taotlusega korrigeeriva keskkonn amõju deklaratsiooni („remedial environemental 
impact statement“). 
48. Iirimaa tõlgendab seda sätet nii, et seda ei kohaldata sellistel asjaoludel nagu käsitletavad, mil välja 
antud linnaplaneerimise valdkonn a luba on jõustunud. Niisugust piirangut ei tulene siiski PDAA 
jaotise 177B tekstist ega selle õigusnormi sõnasõnalisest tõlgendusest. Iirimaa tõlgenduse vastu kõneles 
hoopis asjaolu, et selle sätte lõikes 1 ei ole eristatud Euroopa Kohtu otsust, mis on tehtud 
eelotsusetaotluse tulemusena, mis asetub riigisisesesse menetlusse, milles on asjaomase loa kehtivus 
kahtluse alla seatud, ning kohtuotsust, mis on tehtud liikme sriigi kohustuse rikkumise menetluse 
raames ja mis võidakse teha – nagu kohtuotsus komisjon vs. Iirimaa – pärast seda, kui möödus 
haldusliku loa andmise meetme peale kaebuse esitamise tähtaeg, või pärast seda, kui riigisisene kaebus 
niisuguse meetme peale lõplikult rahuldamata jäeti. 
49. Märgin, et tehes hiljuti otsuse kohtuasjas, mis puudutas muu hulgas PDAA jaotise 177B 
kohaldamist niisuguse kaevanduse omaniku suhtes, mida hakati kasutama 1960 . aastatel – ajal, mil 
linnaplaneerimisluba ei olnud vaja –, leidis Supreme Court (Iirimaa kõrgeim kohus), et seda jaotist 
kohaldatakse projektide „erandliku kategooria“ suhtes, mille puhul leidis Euroopa Kohus, et „varem 
antud luba“, mis on „muidu kehtiv“, anti välja õigusvastaselt, sest keskkonn amõju hindamine jäeti läbi 
ECLI:EU:C:2019 :493 10 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
viimata, 21 mainimata mingit piiri, mis oleks seotud sellega, kas luba on jõustunud või mitte. Vastupidi 
Iirimaa väitele ei olnud seega sugugi kindel, et igasugune katse kohaldada Derrybieni elektrijaama 
haldaja suhtes PDAA jaotises 177B ette nähtud menetlust blokeerub Iirimaa kohtutes. 22 
50. Lõpuks osutan, et kitsendav tõlgendus, millele Iirimaa praegu tugineb, esitati kohtueelses 
menetluses alles 2012 . aasta oktoobris. Enne seda olid Iirimaa ametiasutused pidevalt kinnitanud 
komisjonile – nii enne kui ka pärast PDAA jõustumist – oma kavatsust algatada asendusmenetlus, et 
kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa Derrybrieni elektrijaama puudutav resolutsiooni punkt täita. Galway 
krahvkond ise saatis – nagu see liikme sriik kohtuistungil kinnitas – 12. oktoobril 2011 PDAA 
jaotise 177B alusel Derrybrieni elektrijaama haldajale teate ja võttis selle mõni päev hiljem tagasi, 
näidates seega, et tõlgendab – vähemalt esialgu – seda õigusnormi teistmoodi kui Iirimaa valitsus. 
51. Niisuguses olukorras ei ole põhjendatud Iirimaa väide, et Iirimaa õiguses ei ole vahendeid, mis 
võimaldaksid niisuguseid lubasid nagu Derrybrieni elektrijaama puudutavad load uuesti läbi vaada ta. 
PDAA jaotises 177B ette nähtud menetlus ongi niisugune vahend. Iirimaa ametiasutused pidid seega 
algatama selle menetluse, et kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa resolutsiooni teine punkt täita. 
52. Niisuguse rakendusmeetme võtmist ei takista minu arvates kaalutlused, millele Iirimaa tugineb ja 
mis puudutavad Derrybrieni elektrijaama haldaja õiguspärase ootuse kaitset. 
53. Esiteks on PDAA-s ette nähtud asendusmenetluse eesmärk peamiselt võimaldada selgelt kindlaks 
määratud tingimustel uuesti läbi vaada ta lubasid, mis on antud välja direktiivi 85/337 rikkudes, ning 
projekte, milleks need on välja antud, ja nende vastavust selles direktiivis sätestatud kriteeriumidele, 
mis eelkõige puudutab nõuet viia läbi keskkonn amõju hindamine. Sellepärast ei vii see menetlus 
tingimata selleni, et uuesti läbi vaada tud load tühistatakse – mille tulemusena peatub tegevus, milleks 
luba anti –, vaid võidakse piirduda sellega, et kohustatakse neid load nõuetega vastavusse viima, peale 
kohustuse võtta parandusmeetmed, mida vajalikuks peetakse 23. 
54. Teiseks osutan, et 17. novembri 2016 . aasta kohtuotsuses Stadt Wiener Neustadt (C-348/15, 
EU:C:2016 :882) täpsustas Euroopa Kohus, et „projekt[e], millele antud luba ei saa enam siseriiklikus 
õiguses sätestatud vaidlustamistähtaja möödumise tõttu vahetult vaidlustada“, ei saa „[lugeda] 
keskkonn amõju hindamise kohustuse osas lihtsalt õiguspäraselt loa saanuks“, 24 mille tagajärg on see, 
et kui riigisiseses õiguses on olemas vahend, mis võimaldab tagada, et niisugune hindamine viiakse 
läbi, on asjaomase liikme sriigi pädevad asutused kohustatud seda kasutama. 25 Sellest järeldub, et 
niisuguse projekti haldaja ei saa tugineda õiguspärasele ootusele, et eelneva keskkonn amõju hindamise 
läbiviimise kohustust rikkudes välja antud load on kehtivad ja nende peale ei esitata enam kaebust 
riigisisesele kohtule, eesmärgiga vaidlustada kohustus viia niisugune hindamine läbi tagantjärele – 
kohustus, mis on talle kehtestatud riigisiseste ametiasutuste meetmega niisuguse Euroopa Kohtu otsuse 
täitmiseks, millega on tuvastatud liikme sriigi kohustuste rikkumine. See on veelgi õigem Derrybrieni 
elektrijaama haldaja puhul – äriühing, mis on, nagu ilmneb kohtutoimikust ja nagu Iirimaa 
kohtuistungil kinnitas, sõltumatu tütarettevõtja, mis kuulub 100% ulatuses Electricity Supply Boardile 
(ESB), mis omakorda kuulub 95% ulatuses Iiri riigile 26. 
21 7. novembri 2018 . aasta otsus kohtuasjas An Taise-The National Trust for Ireland vs. McTigue Quarries Ltd & ors., punktid 31 ja 74. Selles 
kohtuotsuses juhib Supreme Court (Iirimaa kõrgeim kohus) eriti tähelepanu jaotise 177B tekkeloole, rõhutades, et see lisati eesmärgiga täita 
kohtuotsus komisjon vs. Iirimaa (vt punkt 31). 
22 Iirimaa ametiasutuste 21. detsembri 2012 . aasta kiri komisjonile.  
23 Vt PDAA jaotise 177K lõige 1.  
24 17. novembri 2016 . aasta kohtuotsus Stadt Wiener Neustadt (C-348/15, EU:C:2016 :882, punkt 43).  
25 Vt selle kohta, mis puudutab juhtumit, mil projektiga seotud töödeks või füüsilisteks sekkumisteks on nõutav veel üks luba, 17. novembri  
2016 . aasta kohtuotsus Stadt Wiener Neustadt (C-348/15, EU:C:2016 :882, punkt 44) ning 17. märtsi 2011 . aasta kohtuotsus Brussels 
Hoofdstedelijk Gewest jt (C-275/09, EU:C:2011 :154, punkt 37). 
26 Vt selle kohta 14. juuni 2007 . aasta kohtuotsus Medipac – Kazantzudua (C-6/05. EU:C:2007 :337, punkt 43). 
ECLI:EU:C:2019 :493 11 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
55. Aeg, mis möödus vaidlusaluste lubade väljaandmisest kuni kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa 
kuulutamiseni, ei sea eelnevat järeldust kahtluse alla. Märgin ka, et kuigi see kohtuotsus tehti tõesti 
2008 . aastal, samas kui viimane luba Derrybrieni elektrijaamale jõustus 2003 . aastal, oli hetkel, mil see 
luba välja anti, Iirimaa suhtes EÜ artikli 226 alusel algatatud liikme sriigi kohustuste rikkumise 
menetlus, milles ei seatud küll elektrijaama ehitamise projekti veel otseselt kahtluse alla, kuid sellele 
liikme sriigile heideti ette direktiivist 85/337 tulenevate kohustuste süstemaatilist rikkumist. Mul tekib 
aga küsimus, missuguse hetkeni võib avalik-õiguslik ettevõtja tugineda õiguspärasele ootusele, et 
niisugustel asjaoludel välja antud direktiiviga vastuolus olev luba on kehtiv. 
56. Lisaks märgin, et isegi kui järgida Iirimaa seisukohta, et PDAA jaotises 177B ette nähtud 
sunnimenetlus ei ole käsitletaval juhul kohaldatav, sest kõnesolevad load on jõustunud, võimaldab 
selle õigusakti jaotis 177C ilma keskkonn amõju eelnevalt hindamata loa saanud projekti haldajail 
paluda, et tema suhtes kohaldataks asendusmenetlust. PDAA pakkus seega Iirimaa ametiasutustele 
veel alternatiivset vahendit loameetmele Derrybrieni elektrijaama ehitamise projekti keskkonn amõju 
hindamata jätmise heastamiseks, 27 mida need ametiasutused oleksid võinud – arvestades riigi kontrolli 
selle elektrijaama haldaja üle – ilma suuremate raskusteta kasutada. 
2. Esitatud eelotsuse küsimuste keerukus ja komisjoni koostöö puudumine 
57. Ma ei arva – vastupidi Iirimaale –, et kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa resolutsiooni teise punkti 
täitmise korral oleks eriti raske kindlaks teha meetmeid, mis tuleks võtta, et rikkumise tagajärjed 
kõrvaldada , või et tekiksid nii keerukad õiguslikud küsimused, et see õigustaks seda, et märkimisväärse 
mõjuga olukorral lasti kesta üle 10 aasta. 
58. Kohtuasja materjalidest ilmneb, et alates esimeste kirjade vahetamisest komisjoni ja Iirimaa 
ametiasutuste vahel ning kogu kohtueelse menetluse jooksul pidasid mõlemad pooled keskkonn amõju 
hindamise läbiviimist tagantjärele ainsaks meetmeks, mis võib parandada selle, et niisugust hindamist 
ei viidud läbi eelnevalt. Komisjon ja Iirimaa arutasid kohtueelse menetluse lõppetapis, kuidas niisugust 
hindamist läbi viia, kuid kohtuasja materjalidest ei ilmne, et nad võtsid arvesse alternatiivseid 
rakendusmeetmeid. 
59. Alles 2012 . aasta lõpu poole, s.o umbes neli aastat pärast kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa 
kuulutamist, tõstatasid Iirimaa ametiasutused – kes siiani olid pidevalt kinnitanud, et Derrybrieni 
elektrijaama haldaja suhtes kohaldatakse asendusmenetlust – probleemid, mis on seotud haldaja 
õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitsega, pakkudes samas komisjonile välja alternatiivse lahenduse, 
st keskkonn amõju hindamise, mis „ei tulene õigusaktidest“. Ka selle lahenduse kasutamisel ei 
täheldatud siiski erilisi edusamme – mida vastupidi Iirimaa väidetele ei saa pidada selle süüks, et 
komisjon ei teinud koostööd. 
60. Vastupidi selle liikme sriigi väitele ei arva ma, et komisjoni süüks võiks pidada aega, mis kulus 
käesoleva ettepaneku punktis 15 nimetatud kontseptsioonidokumendi saatmisest 22. detsembril 2016 
kuni selle saatmiseni 2. oktoobril 2017 . Esiteks ei ole selle dokumendi kaaskirjas – nagu Iirimaa isegi 
tunnistab – selle esmakordsel saatmisel märgitud, et Iirimaa ametiasutused ootavad enne järgmist 
etappi komisjoni ametlikku nõusolekut. Teiseks ei olnud selle dokumendi 2016 . aasta detsembris 
saadetud redaktsiooni allkirjastanud Derrybrieni elektrijaama haldaja – asjaolu, mille tõttu võis 
kahelda, kas viimane võttis ikka tõesti selle kohustuse. Lõpuks väidab komisjon – ilma et Iirimaa talle 
vastu väidaks –, et 2016 . aasta detsembris saadetud dokumendi sisu oli põhiliselt samasugune nagu 
eelneval dokumendil, mille kohta ta oli esitanud hulga seisukohti, mida Iirimaa ametiasutused ei olnud 
arvesse võtnud. 
27 PDAA jaotise 177D lõike 7 punktis b on nähtud ette, et kui jaotise 177C alusel esitatud asendusmenetluse kohaldamise taotlus rahuldatakse, 
peab asendusloa taotlusele olema lisatud korrigeeritud keskkonn amõju hinnang. 
ECLI:EU:C:2019 :493 12 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
61. Üldisemalt näitas komisjon kogu kohtueelse menetluse vältel minu arvates üles ülimat valmisolekut 
ja tahet koostööks, eelkõige mis puudutab Iirimaa ametiasutuste radikaalset suunamuutust küsimuses, 
kas Derrybrieni elektrijaama haldaja suhtes kohaldatakse asendusmenetlust, ja seda rohkem kui neli 
aastat pärast kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa tegemist. 
62. Eelneva põhjal ei leia ma, et kohtueelse menetluse aegluse ja läbikukkumise saaks kas või ainult 
osaliselt kirjutada tõstatatud õiguslike küsimuste keerukuse või selle arvele, et komisjon ei määranud 
selgelt kindlaks meetmeid, mis on kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa täitmiseks vajalikud, või siis selle 
institutsiooni puuduva koostöö arvele. 
d. Järeldus väidetud rikkumise olemasolu kohta 
63. Rohkem kui 10 aastat pärast kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa tegemist ei ole mitte üksnes läbi 
viimata igasugune Derrybrieni elektrijaama ehitustööde ja sellega seotud tegevuse keskkonn amõju 
hindamine, mis vastaks direktiivis 85/337 nõutule – ehkki Iirimaa ei ole kunagi vaielnud, et niisuguse 
hindamise saab läbi viia –, vaid ei ole ka võetud ühtegi konkreetset meedet niisuguse hindamise 
saavutamiseks. Olles vastuhagis teatanud, et ta saavutab peagi selle elektrijaama haldajalt niisuguse 
hindamise läbiviimise tagantjärele, mis ei tulene õigusnormidest, teatas Iirimaa hoopis enne 
kohtuistungit käesolevas kohtuasjas nagu mõnes lauamängus, et „pöördub tagasi esialgsesse 
positsiooni“, informeerides komisjoni, et ta on asendusmenetluse kasutamise küsimuses taas meelt 
muutnud. Selles olukorras ja kõikide eelnevate kaalutluste põhjal ei saa minu arvates kuidagi jätta 
järeldamata, et Iirimaale süüks pandav rikkumine on tõesti olemas, ja jätta tema põhjendused tagasi 
lükkamata. 
B. Rahalised karistused 
64. Komisjon teeb oma hagis Euroopa Kohtule ELTL artikli 260 lõike 2 ja oma 13. detsembri 
2005 . aasta teatise „EÜ asutamislepingu artikli 228 kohaldamine“ (edaspidi „2005 . aasta teatis“) 28 alusel 
ettepaneku määrata kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa täitmata jätmise eest karistus, mõistes välja 
karistusmakse ja põhisumma. 
65. Iirimaa väidab vasturepliigis, et kohaldada ei tule mingit karistust, sest 26. juuli 2017 . aasta 
kohtuotsus Comune di Corridonia jt (C-196/16 ja C-197/16, EU:C:2017 :589) ning 28. veebruari 
2018 . aasta kohtuotsus Comune di Castelbellino (C-117/17, EU:C:2018 :129) – millele komisjon 
tugineb – märkisid loobumist varasemast kohtupraktikast. See argument tuleb minu arvates tagasi 
lükata, võttes arvesse käesoleva ettepaneku punktides 26–38 esitatud kaalutlusi. 
1. Karistusmakse 
66. Nagu käesoleva ettepaneku punktis 63 tuvastatud, ei ole Iirimaa kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa 
resolutsiooni teist punkti veel täitnud, vähemalt mitte Euroopa Kohtus toimunud kohtuistungi 
kuupäeva seisuga. Seega juhul, kui see rikkumine kestab veel selle hagi kohta kohtuotsuse kuulutamise 
kuupäeval, 29 tuleb karistusmakse mõistmist ELTL artikli 260 lõike 2 alusel pidada põhjendatuks. 30 
28 SEK(2005 ) 1658 . 2005 . aasta teatises näidatud summasid ajakohastati 15. detsembri 2017 . aasta teatisega (C(2017 ) 8720 ) (edaspidi „2017 . aasta 
teatis“). 
29 Vt 22. juuni 2016 . aasta kohtuotsus komisjon vs. Portugal (C-557/14, EU:C:2016 :471, punkt 66). 
30 Vt muu hulgas kohtuotsused komisjon vs. Itaalia (C-196/13, EU:C:2014 :2407 , punkt 87) ja komisjon vs. Kreeka (C-167/14, EU:C:2015 :684, 
punkt 47). 
ECLI:EU:C:2019 :493 13 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
67. Mis puudutab selle karistuse summat, siis Euroopa Kohus peab karistusmakse summa kindlaks 
määrama niisuguse, et see vastaks asjaoludele ja oleks proportsionaalne tuvastatud rikkumisega ning 
kooskõlas asjaomase liikme sriigi maksevõimega. 31 Euroopa Kohtu hindamise raames on põhilisteks 
kriteeriumideks, mida tuleb arvesse võtta, rikkumise kestus, selle raskusaste ja asjaomase liikme sriigi 
maksevõime. Nende kriteeriumide kohaldamisel peab Euroopa Kohus arvesse võtma eelkõige täitmata 
jätmise tagajärgi avalikele ja erahuvidele ning seda, kuivõrd kiireloomuline on vajadus, et asjaomane 
liikme sriik täidaks oma kohustusi. 32 
68. Komisjon teeb ettepaneku kohaldada päevasummat, mis vastab 700 euro suurusele põhisummale, 
mida on korrutatud raskusastme, kestuse ja hoiatavuse koefitsientidega, kogusummas 12 264 eurot 
päevas alates kohtuotsuse kuulutamisest käesolevas kohtuasjas kuni kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa 
täieliku täitmiseni. 
69. Raskusastme puhul võttis komisjon esiteks arvesse rikutud liidu õigusnormide tähtsust ja rikkumise 
konteksti, teiseks selle rikkumise tagajärgi ja asjaolu, et Iirimaa rikkus direktiivi 85/337 korduvalt, 33 
kolmandaks asjaolu, et see liikme sriik ei teinud üsna pika aja vältel koostööd. Selle põhjal ja 
arvestades, et kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa täitmata jätmine puudutab ainult ühte osa sellest 
kohtuotsusest, pakub komisjon välja raskusastme koefitsiendi 2 skaalal 1-st 20-ni, mis on nähtud ette 
2005 . aasta teatises. 
70. Kõik asjaolud, mida komisjon kõnesoleva rikkumise raskusastme hindamisel arvesse võttis, on 
minu meelest asjakohased. Seevastu Iirimaa esitatud argumendid, et seejuures tuleb arvesse võtta tema 
jõupingutusi komisjoni nõudmiste järgimisel ja viimase puuduvat koostööd, tuleb tagasi lükata. Selles 
küsimuses viitan eespool, käesoleva ettepaneku punktides 58–62 märgitule. 
71. Iirimaa vaidleb vastu ka sellele, et rikkumiseni, mille Euroopa Kohus kohtuotsuse komisjon vs. 
Iirimaa resolutsiooni teises punktis tuvastas, viis 2003 . aasta maalihke tagajärjel tekkinud 
keskkonn akahju, ning et seda asjaolu ei tohi seega rikkumise raskusastme hindamisel arvesse võtta. 
Selles küsimuses märgin, et kohtuotsusest komisjon vs. Iirimaa ilmneb, et nimetatud liikme sriik ei 
vaielnud kunagi vastu sellele, et need maalihked tekitas Derrubrieni elektrijaama ehitustööde tegemine 
(vt punkt 93). Selles olukorras ei ole välistatud, et eelnev keskkonn amõju hindamine, milles tulemusena 
on välja toodud nende töödega kaasnevad ohud või soovitatud võtta konkreetseid ennetavaid 
meetmeid, oleks võinud nendest töödest tingitud kahjud ära hoida. Seega tuleb 2003 . aasta maalihete 
tagajärgi Iirimaa rikkumise raskusastme hindamisel arvesse võtta, ehkki nende kaalu ei tohiks 
seejuures üle hinnata. 
72. Kestuse osas kohaldas komisjon 2005 . aasta teatises ette nähtud maksimaalset koefitsienti 3, võttes 
arvesse 114 kuu pikkust ajavahemikku, mis möödus kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa kuulutamisest 
kuni 25. jaanuarini 2018 , mil ta käesoleva hagi esitas. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kohustab 
huvi, milleks on liidu õiguse kohaldamine otsekohe ja ühetaoliselt, hoolimata sellest, et ELTL 
artikli 260 lõikes 1 ei ole täpsustatud tähtaega, mille jooksul tuleb kohtuotsus täita, asuma seda täitma 
otsekohe ja viima selle lõpule nii kiiresti kui võimalik. 34 Käsitletaval juhul jätkus Iirimaale ette heidetav 
rikkumine enam kui 10 aasta jooksul, ilma et Derryubrieni elektrijaama ehitamise ja sellega seotud 
tööde keskkonn amõju hindamise saavutamisel oleks tehtud märkimisväärseid edusamme . See kestus 
on kahtlemata liiga pikk. Isegi nõustudes, et kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa resolutsiooni teise 
punkti täitmiseks oli vaja algatada asendusmenetlus – nagu see liikme sriik väidab –, on rikkumine 
tänaseks kestnud üle seitsme aasta, st ikkagi märkimisväärselt pikka aega. 
31 Vt muu hulgas kohtuotsused komisjon vs. Itaalia (C-196/13, EU:C:2014 :2407 , punkt 95) ja komisjon vs. Kreeka (C-167/14, EU:C:2015 :684, 
punkt 52). 
32 Vt muu hulgas kohtuotsused komisjon vs. Belgia (C-533/11, EU:C:2013 :659, punkt 69), komisjon vs. Itaalia (C-196/13, EU:C:2014 :2407 , 
punkt 97) ja komisjon vs. Kreeka (C-167/14, EU:C:2015 :684, punkt 54). 
33 Komisjon viitab kohtuasjadele C-392/96, C-427/07, C-50/09 ja C-66/06. 
34 Vt eelkõige kohtuotsus komisjon vs. Portugal (C-76/13, EU:C:2014 :2029 , punkt 57). 
ECLI:EU:C:2019 :493 14 
KOHTUJURIST PITRUZZELLA ETTEPANEK – KOHTUASI C-261/18  
KOMISJON VS.IIRIMAA (DERRY BRIENI TUULEELEKTRIJAAM)  
73. Lõpuks kohaldas komisjon 2005 . aasta teatises Iirimaa puhul kindlaks määratud hoiatavuse tegurit 
2,92, millele Iirimaa ei ole vastu vaielnud. 
74. Eelnevate kaalutluste põhjal teen Euroopa Kohtule ettepaneku kohaldada karistusmakset, mille 
summa on 10 000 eurot päevas. 
2. Põhisumma 
75. Komisjon teeb vastavalt 2005 . aasta teatisele Euroopa Kohtule ettepaneku kohaldada põhisummana 
summat, mis vastab 230 euro suurusele kindlale summale, mida on korrutatud raskusastme teguri ja 
hoiatavuse teguriga n, s.o 1343 ,20 euro suurust summat päevas alates 3. juulist 2008 kuni kohtuotsuse 
komisjon vs. Iirimaa täitmiseni või täitmata jätmise korral käesolevas kohtuasjas tehtava kohtuotsuse 
kuulutamise kuupäevani, kusjuures minimaalne kindel summa on 1 685 000 eurot. 35 Käesoleva 
ettepaneku punktis 71 esitatud kaalutlustel teen Euroopa Kohtule ettepaneku vähendada seda summat 
1000 euroni. 
IV. Ettepanek 
76. Kõikide eelnevate kaalutluste põhjal teen Euroopa Kohtule ettepaneku langetada järgmine otsus: 
– Kuna Iirimaa ei ole võtnud kõiki meetmeid, mis on vajalikud 3. juuli 2008 . aasta kohtuotsuse 
komisjon vs. Iirimaa (C-215/06, EU:C:2008 :3807 ) täitmiseks, on ta rikkunud kohustusi, mis 
tulenevad ELTL artikli 260 lõikest 1. 
– Kui rikkumine kestab päeval, mil kuulutatakse Euroopa Kohtu otsus käesolevas kohtuasjas, mõista 
Iirimaalt Euroopa Komisjonile kontole „Euroopa Liidu omavahendid“ välja 10 000 euro suurune 
karistusmakse iga päeva eest, mil 3. juuli 2008 . aasta kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa (C-215/06, 
EU:C:2008 :3807 ) täitmiseks vajalike meetmete elluviimisega viivitati, ja seda alates käesolevas 
kohtuasjas tehtava kohtuotsuse kuulutamise kuupäevast kuni 3. juuli 2008 . aasta kohtuotsuse 
komisjon vs. Iirimaa (C-215/06, EU:C:2008 :3807 ) täieliku täitmiseni. 
– Mõista Iirimaalt Euroopa Komisjonile kontole „Euroopa Liidu omavahendid“ välja 1000 euro 
suurune kindel summa päevas alates 3. juuli 2008 . aasta kohtuotsuse komisjon vs. Iirimaa 
(C-215/06, EU:C:2008 :3807 ) kuulutamise kuupäevast kuni selle kohtuotsuse täitmiseni, või täitmata 
jätmise korral, käesolevas kohtuasjas tehtava kohtuotsuse kuupäevani. 
– Mõista kohtukulud välja Iirimaalt. 
35 Tegemist on 2017 . aasta teatises Iirimaale määratud minimaalse summaga. 
ECLI:EU:C:2019 :493 15