25.

Neil asjaoludel otsustas eelotsusetaotluse esitanud kohus esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: A. Seoses direktiivi 2004/38 artiklitega 2, 3 ja 7: 1. Kas pidades silmas eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7 ja 24 ning EIÕK artiklit 8, on direktiivi 2004/38 artikli 2 punkti 2 alapunkti d laiendava tõlgenduse korral „pereliige” ka vaba liikumise õigusega liidu kodanikust lapse suhtes hooldusõigust omav lapsevanem, kes on kolmanda riigi kodanik ja ei ole lapse ülalpeetav? 2. Kui vastus on jaatav, siis kas pidades silmas eeskätt põhiõiguste harta artikleid 7 ja 24 ning EIÕK artiklit 8, on direktiiv 2004/38 selle artikli 3 lõike 1 laiendava tõlgenduse korral kohaldatav kõnealuse vanema suhtes ka siis, kui see vanem ei ole teise liikmesriiki lahkunud liidu kodanikust lapsega „kaasas” ega „ühine” temaga, kuid jääb elama lapse päritoluliikmesriiki? 3. Kui vastus on jaatav, siis kas pidades silmas eeskätt põhiõiguste harta artikleid 7 ja 24 ning EIÕK artiklit 8, tuleneb sellest direktiivi 2004/38 artikli 7 lõike 2 laiendava tõlgenduse korral kõnealuse vanema õigus elada liidu kodanikust lapse päritoluliikmesriigis kauem kui kolm kuud, seda vähemalt seni, kuni tal on hooldusõigus, mida ta tegelikult teostab? B. Seoses EL lepingu artikli 6 lõikega 1 koostoimes põhiõiguste hartaga: Esimene küsimus a) Kas harta kohaldamisala, millele viitab põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 esimese lause teine alternatiiv, on avatud juba siis, kui vaidluse ese sõltub siseriiklikust seadusest (või seaduse osast), millega võeti üle ka – aga mitte ainult – direktiivid? b) Kui vastus on eitav, siis kas harta kohaldamisala, millele viitab põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 esimese lause teine alternatiiv, on avatud juba seetõttu, et kaebajal võib olla liidu õiguse kohane riigis elamise õigus (edaspidi ka „elamisõigus”) ja seetõttu võib ta Freizügigkeitsgesetz/EU § 5 lõike 2 esimese lause kohaselt taotleda liidu kodaniku pereliikme elamisluba, mille õiguslik alus on direktiivi 2004/38 artikli 10 lõike 1 esimene lause? c) Kui vastus on eitav, siis kas harta kohaldamisala, millele viitab põhiõiguste harta artikli 51 lõike 1 esimese lause teine alternatiiv, on ERT-kohtupraktikat (Euroopa Kohtu 18. juuni 1991. aasta otsus kohtuasjas C-260/89: ERT, EKL 1991, lk I-2925, punktid 41–45) järgides avatud, kui liikmesriik piirab riigis elamise õigust isiku puhul, kes on alaealise liidu kodaniku hooldusõigust omav kolmanda riigi kodanikust isa, kusjuures liidu kodanik viibib koos oma emaga viimase kutsetegevuse tõttu valdavalt muus Euroopa Liidu liikmesriigis? Teine küsimus a) Kui harta kohaldamisala on avatud, siis kas kolmanda riigi kodanikust isa riigis elamise õigus võib tuleneda vahetult põhiõiguste harta artikli 24 lõikest 3, seda vähemasti seni, kuni tal on oma liidu kodanikust lapse suhtes hooldusõigus, mida ta tegelikult teostab, kuigi laps viibib valdavalt muus Euroopa Liidu liikmesriigis? b) Kui vastus on eitav, siis kas kolmanda riigi kodanikust isa riigis elamise õigus võib tuleneda liidu kodanikust lapse vaba liikumise õigusest vastavalt põhiõiguste harta artikli 45 lõikele 1 vajaduse korral koostoimes põhiõiguste harta artikli 24 lõikega 3, seda vähemasti seni, kuni tal on oma liidu kodanikust lapse suhtes hooldusõigus, mida ta tegelikult teostab, selleks et eeskätt liidu kodanikust lapse vaba liikumise õiguselt ei võetaks kogu kasulikku mõju? C. Seoses EL lepingu artikli 6 lõikega 3 koosmõjus liidu õiguse üldpõhimõtetega: 1. Kas Euroopa Kohtu praktikas alates Stuttgardi kohtuasjast Stauder (12. novembri 1969. aasta otsus kohtuasjas 29/69: Stauder, EKL 1969, lk 419, punkt 7) kuni näiteks kohtuasjani Mangold (22. novembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-144/04: Mangold, EKL 2005, lk I-9981, punkt 75) väljatöötatud EL-i „kirjutamata” põhiõigusi saab täies ulatuses kohaldada, kuigi konkreetsel juhul ei ole põhiõiguste harta kohaldamisala avatud, teisisõnu kas EL lepingu artikli 6 lõike 3 kohaselt liidu õiguse üldpõhimõteteks olevad põhiõigused saavad autonoomselt ja sõltumatult kehtida EL lepingu artikli 6 lõikes 1 viidatud põhiõiguste hartas sätestatud uute põhiõiguste kõrval? 2. Kui vastus on jaatav, siis kas hooldusõiguse tõhusaks teostamiseks saab liidu õiguse üldpõhimõtetest, eeskätt pidades silmas EIÕK artikli 8 kohast perekonnaelu austamise kohustust, tuletada liidu õigusnormide kohase riigis elamise õiguse isiku puhul, kes on sellise alaealise liidu kodaniku kolmanda riigi kodanikust isa, kes viibib oma emaga viimase kutsetegevuse tõttu valdavalt muus Euroopa Liidu liikmesriigis? D. Seoses ELTL artikli 21 lõikega 1 koosmõjus EIÕK artikliga 8: Kui EL lepingu artikli 6 lõige 1 või lõige 3 ei too kaebaja puhul kaasa liidu õiguse kohast riigis elamise õigust: Kas järgides kohtuasja Zhu ja Chen (Euroopa Kohtu 19. oktoobri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-200/02: Zhu ja Chen, EKL 2004, lk I-9925, punktid 45–47), saab vaba liikumise õigusest, mis on alaealisel liidu kodanikul, kes elab koos oma emaga viimase kutsetegevuse tõttu valdavalt muus Euroopa Liidu liikmesriigis, tuleneda hooldusõiguse tõhusa teostamise eesmärgil vastavalt ELTL artikli 21 lõikele 1, arvestades vajaduse korral EIÕK artiklit 8, lapse kolmanda riigi kodanikust isa elamisõigus liidu kodanikust lapse päritoluliikmesriigis? E. Seoses direktiivi 2004/38 artikliga 10: Kui liidu õiguse kohase elamisõiguse olemasolu tunnustatakse, siis kas kolmanda riigi kodanikust vanemal on olukorras, nagu on kujunenud kaebaja puhul, õigus saada „liidu kodaniku pereliikme elamisluba” vastavalt direktiivi artikli 10 lõike 1 esimesele lausele?