EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

19. juuni 2014

Kohtuasi F-24/12

BN

versus

Euroopa Parlament

Avalik teenistus – Ametnikud – Tühistamishagi – Palgaastmel AD 14 olev ametnik, kes töötab üksuse juhataja ametikohal – Peadirektori vastu esitatud psühholoogilise ahistamise väide – Liikuvuse rakendamine – Keeldumine võtta vastu nõuniku ametikoht teises peadirektoraadis koos üksuse juhataja palgalisa kaotusega – Otsus esialgse üleviimise kohta teisele nõuniku ametikohale – Teenistuse huvid – Palgaastme ja ametikoha vastavuse reegel – Kahju hüvitamise nõue – Kahju, mis tuleneb toimingutest, millel puuduvad otsuse tunnused

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, milles BN palub Avaliku Teenistuse Kohtul esiteks tühistada Euroopa Parlamendi presidendi 16. jaanuari 2012. aasta otsus, millega ta vabastati üksuse juhataja ametikohalt personali peadirektoraadis ja viidi alates 1. jaanuarist 2012 üle nõuniku ametikohale sama peadirektoraadi ressursside direktoraadis, ning teiseks hüvitada kahju, mis personali peadirektor ahistamise ja haldusomavoliga väidetavalt tekitas ning mis on ex æquo et bono hinnates 50 000 eurot.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta Euroopa Parlamendi kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja BN-i kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Administratsiooni hoolitsemiskohustus – Ulatus – Rangem kohustus ametniku tervisehäirete korral – Piirid

(Personalieeskirjad, artikkel 24)

2. Ametnikud – Üleviimine – Teisele ametikohale määramine – Eristamise kriteerium – Üldised tingimused

(Personalieeskirjad, artikkel 4, artikli 7 lõige 1 ja artikkel 29)

3. Ametnikud – Teenistusüksuste töö korraldus – Töötajate ametisse nimetamine – Teisele ametikohale määramine – Palgaastme ja ametikoha vastavuse reegli järgimine – Ulatus

(Personalieeskirjad, artikli 7 lõige 1)

4. Ametnikud – Töötasu – Üksuse juhataja, direktori või peadirektori tööülesannetega seoses makstav palgalisa – Saamise tingimused

(Personalieeskirjad, artikli 44 lõige 2)

5. Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kandmine – Õigluse nõude arvessevõtmine – Kohtukulude väljamõistmine võitnud poolelt – Ajutiste meetmete kohaldamise menetluses kantud kohtukulud – Kaasaarvamine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 87 lõige 2 ja artikkel 88)

1. Hoolitsemiskohustusest tulenevad kohustused on oluliselt rangemad, kui tegemist on sellise ametniku olukorraga, kelle puhul on selgunud, et tal esinevad füüsilise või vaimse tervise häired. Taolisel juhtumil peab administratsioon selle isiku taotlused eriti avatud meelel läbi vaatama. Samamoodi peab institutsiooni meditsiinitalitus üldiselt ja seda eriti siis, kui tema tähelepanu juhitakse asjaomase ametniku enda või administratsiooni poolt väidetavalt kahjulikele tagajärgedele, mis haldusotsusest võivad tuleneda selle ametniku tervisele, kellele see otsus on adresseeritud, tegema kindlaks viidatud ohu olemasolu ja ulatuse ning teavitama ametisse nimetavat asutust oma analüüsi tulemustest.

Institutsiooni abistamiskohustus ja hoolitsemiskohustus oma töötajate suhtes ei saa siiski minna nii kaugele, et administratsioonil tuleb oma sisemistest eeskirjadest üle astuda.

(vt punktid 34, 35 ja 44)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus Esders vs. komisjon, F-62/10, EU:F-2011:141, punktid 80 ja 82 ning seal viidatud kohtupraktika.

2. Personalieeskirjade süsteemist tuleneb, et üleviimisega selle sõna otseses tähenduses on tegemist ainult ametniku vabale ametikohale üleviimisel. Sellest järeldub, et igale üleviimisele kui sellisele kohaldatakse personalieeskirjade artiklites 4 ja 29 sätestatud nõudeid. Seevastu ametniku teisele ametikohale määramisele neid nõudeid ei kohaldata, kuna sellise ümberpaigutamisega ei kaasne vaba ametikoht.

Teisele ametikohale määramise otsustele nagu üleviimistelegi kohaldatakse siiski asjaomaste ametnike õiguste ja õigustatud huvide kaitsmisega seoses personalieeskirjade artikli 7 lõike 1 eeskirju eelkõige selles osas, milles ametniku teisele ametikohale määramine võib toimuda ainult teenistuse huvides ja ametikohtade võrdväärsust arvestades.

(vt punktid 46–48)

Viited:

Esimese Astme Kohus: kohtuotsus Clotuche vs. komisjon, T-339/03, EU:T:2007:36, punkt 31.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus de Albuquerque vs. komisjon, F-55/06, EU:F:2007:15, punkt 55 ja seal viidatud kohtupraktika.

3. Kui ametniku teisele ametikohale määramise käigus ametnikule antud ametikohustusi muudetakse, eeldab personalieeskirjade artiklis 7 sätestatud palgaastme ja ametikoha vastavuse reegel, et võrreldavad peavad olema palgaaste ja ametniku praegused ametikohustused, mitte praegused ja endised ametikohustused. Seega ei takista palgaastme ja ametikoha vastavuse reegel teha otsust, mis toob kaasa selle, et antakse uued ametikohustused, mis erinevad küll varem täidetutest ja mida asjaomane isik tajub oma volituste vähendamisena, kuid mis siiski on vastavuses tema palgaastmele vastava ametikohaga. Seega rikutakse palgaastme ja ametikoha vastavuse reeglit ametniku volituste vähendamisega üksnes siis, kui need uued volitused on tervikuna laadilt, tähtsuselt ja ulatuselt selgelt väiksemad volitustest, mis vastavad tema palgaastmele ja ametikohale. Seega on palgaastme ja ametikoha vastavuse reegliga kooskõlas ametniku üleviimine üksuse juhataja ametikohalt nõuniku ametikohale koos sama palgaastme AD 14 säilitamisega, kuna vastavalt ametikoha liike kirjeldavale tabelile, mis on toodud personalieeskirjade I lisa punktis A, on palgaaste AD 14 administraatoril, kes töötab näiteks direktori, üksuse juhataja või nõuniku ametikohal.

(vt punktid 57-59)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus Bermejo Garde vs. EMSK, F-41/10, EU:F:2012:135, punktid 162 ja 163 ja seal viidatud kohtupraktika, mille peale on esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Üldkohtusse, kohtuasi T-530/12 P.

4. Personalieeskirjade artikli 44 lõikes 2 on sätestatud, et kui ametnik nimetatakse üksuse juhatajaks, direktoriks või peadirektoriks samal palgaastmel, saab ta tagasiulatavalt ametisse nimetamise jõustumisel tõusta ühe järgu võrra kõnealusel palgaastmel. Sellest sättest ilmneb, et ametnikule makstakse palgalisa juhtimisülesannete täitmise eest ja see on seotud selliste ülesannete täitmisega. Kui ametnik niisuguseid ülesandeid enam ei täida ja täidab muid ülesandeid, millega juhtimiskohustusi ei kaasne, kaotab ta õiguse palgalisale.

(vt punkt 72)

5. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 88 alusel võib poolelt, isegi kui asi lahendatakse tema kasuks, kohtukulud tervikuna või osaliselt välja mõista, kui see on õigustatud tema käitumise tõttu, sealhulgas käitumise tõttu enne kohtumenetlust.

Võttes arvesse, et hageja soovis vestelda oma institutsiooni peasekretäriga ja pöördus otse institutsiooni presidendi kui ametisse nimetava isiku poole taotlusega võtta tema suhtes kiireloomulised meetmed, kuid ei saanud kummagi isiku jutule, mis võis temas tekitada tunde, et institutsioon on ta hooletusse jätnud, kuigi ta on institutsiooni heaks pühendutult töötanud, siis tuleb teha otsus, et kohtuvaidluse võitnud institutsioon kannab ise oma kohtukulud, sealhulgas oma kohtukulud ajutiste meetmete kohaldamise menetluses, ja institutsioonilt mõistetakse välja hageja kohtukulud, sealhulgas viimase kohtukulud ajutiste meetme kohaldamise menetluses.

(vt punktid 98 ja 100)