ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Kohtumenetlus – Hagiavaldus – Vorminõuded – Advokaadi omakäeline allkiri – Rangelt kohaldatav oluline vorminõue – Faksi teel esitatud hagiavaldus – Advokaadi allkiri, mis on pandud allkirjatempliga või muul viisil reprodutseeritud – Faksi kättesaamise kuupäev, mida ei saa arvesse võtta hagi esitamise tähtaja järgimise hindamisel – Nõuetekohaselt allkirjastatud hagiavalduse esitamine pärast tähtaja möödumist – Hagi ilmselge vastuvõetamatus

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 21; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 34 lõige 1; personalieeskirjad, artikli 91 lõige 3)

Sellise nõude ülesanne, et hagiavalduse saab allkirjastada üksnes Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 34 lõike 1 esimese lõigu tähenduses poole esindaja, on tagada õiguskindluse eesmärki silmas pidades hagiavalduse autentsus ja välistada oht, et see tegelikult ei olegi selleks volitatud isiku koostatud. Seega tuleb seda nõuet käsitleda kui sisulist vorminõuet, mida tuleb kohaldada rangelt ning mille järgimata jätmine toob kaasa hagi vastuvõetamatuse. Mis puudutab sellega seoses hagiavaldusele hageja volitatud advokaadi allkirjatempli panemist, siis see kaudne ja mehaaniline „allkirjastamise” viis ei võimalda iseenesest tuvastada, et see oli just advokaat ise, kes kõnealuse menetlusdokumendi allkirjastas.

Seega faksi teel saabunud hagiavaldusel, millel on advokaadi allkirjatempel või tema allkirja on muul viisil reprodutseeritud, ei ole hageja advokaadi originaalallkirja, mis on vastuolus Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 34 lõike 1 esimese lõiguga, ja hagiavaldus tuleb seetõttu tunnistada vastuvõetamatuks.

Sellest tuleneb, et faksi teel saadetud dokumendi kättesaamise kuupäeva ei saa võtta arvesse, et hinnata, kas personalieeskirjade artikli 91 lõikes 3 ette nähtud hagi esitamise tähtajast oli kinni peetud, ning ainus hagiavaldus, mida sellega seoses võis arvesse võtta, oli see, mis saabus Avaliku Teenistuse Kohtu kantseleisse ning millel oli hageja advokaadi omakäeline allkiri.

Kui see hagiavaldus saabub kohtukantseleisse pärast hagi esitamise tähtaja möödumist, siis tuleb seda lugeda hilinenult esitatuks, mis toob kaasa hagi vastuvõetamatuse.

(vt punktid 28, 29, 32 ja 33)

Viide:

Esimese Astme Kohus: 23. mai 2007, kohtuasi T‑223/06 P: parlament vs. Eistrup (punkt 50).
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kandmine – Õigluse nõuete arvessevõtmine –Kohtukulude väljamõistmine kohtumenetluse võitnud poolelt

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 87 lõige 2 ja artikkel 88)

2. Ametnikud – Konkurss – Konkursiteade – Kandidaatidele nende soorituse uuesti läbivaatamise õiguse kehtestamine – Selle õiguse rikkumine Euroopa Personalivaliku Ameti (EPSO) poolt – Ametialane eksimus, mis võib kaasa tuua administratsiooni vastutuse

(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõige 1)

3. Menetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Puuduste kõrvaldamine – Lühendatud versiooni esitamise nõue – Originaaliga identse hagiavalduse esitamine väiksemas kirjas –Lubamatus

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 36)

1. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 87 lõike 2 kohaselt võib Avaliku Teenistuse Kohus juhul, kui õiglus seda nõuab, otsustada, et kaotaja pool kannab vaid osa kohtukuludest või et ta ei kanna neid üldse. Siiski võidakse kodukorra artikli 88 alusel poolelt, isegi kui asi lahendatakse tema kasuks, kohtukulud tervikuna või osaliselt välja mõista, kui see on õigustatud tema käitumise tõttu, sealhulgas käitumise tõttu enne kohtumenetlust. Sellega seoses võib olla õigustatud kohtukulude väljamõistmine institutsioonilt, kui ta ei ilmutanud kohtueelses menetluses piisavat hoolikust.

(vt punktid 32 ja 34)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: 5. juuli 2011, kohtuasi F‑73/10: Coedo Suárez vs. nõukogu (punkt 48).

2. Kui konkursiteade annab avaliku konkursi kandidaadile eriõiguse esitada tema soorituse uuesti läbivaatamise taotlus juhul, kui ta leiab, et Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) ei järginud konkursimenetlust reguleerivaid sätteid või et konkursikomisjon ei järginud selle tööd reguleerivaid sätteid, siis on kandidaadil õigus saada vastus, mille EPSO peab andma nii kiiresti kui võimalik. Selle õiguse eesmärk on nii selle tagamine, et sobivat kandidaati ei jäetaks välja, kui ka võimaluse korral vältida nende kandidaatide mittevajalikke kaebusi ja hagisid, kelle konkursilt väljajätmine on pärast uuesti läbivaatamist täielikult põhjendatud.

Kandidaadi eriõiguse range järgimine EPSO poolt väljendab kohustusi, mis tulenevad hea halduse põhimõttest vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõikele 1. EPSO poolt kandidaadi sellise eriõiguse rikkumine, mille kohaselt konkursikomisjon vaatab uuesti tema soorituse läbi, võib kujutada endast ametialast eksimust, mis asjakohasel juhul võib tekitada kandidaadile õiguse saada hüvitist.

(vt punktid 36 ja 37)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: 18. september 2012, kohtuasi F‑96/09: Cuallado Martorell vs. komisjon (punktid 47 ja 48).

3. Puuduste kõrvaldamise nõude täitmine nii, et esitatakse hagiavalduse originaaliga identne, kuid väiksemas kirjas koostatud hagiavaldus pärast seda, kui paluti esitada lühendatud versioon, on ilmselgelt vastuolus mitte ainult praktiliste juhiste pooltele punktiga 8, vaid tekitab Avaliku Teenistuse Kohtule ka mittevajaliku töökoormuse, kuna ta peab käsitlema hagiavalduse teist versiooni, mis on igas punktis esimese hagiavaldusega identne.

(vt punkt 38)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnike hagid – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Ettevalmistav akt –Ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse eeskirjade artikli 20 alusel algatatud uuringu raames koostatud meditsiiniline aruanne – Väljaarvamine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91; eeskirjad ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse kohta, artikkel 20)

2. Kohtumenetlus – Kohtukulud – Ametniku alusetu hagiga Avaliku Teenistuse Kohtule tekitatud põhjendamatud või pahatahtlikud kulud

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 94)

1. Aktide või otsustega, mille peale saab esitada tühistamishagi, on tegemist ainult nende meetmete puhul, mis tekitavad siduvaid õiguslikke tagajärgi hageja huve otseselt ja vahetult puudutaval viisil, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis.

Selliste aktide või otsuste puhul, mille koostamine toimub mitmes etapis, muu hulgas sisemenetluses, kujutavad endast vaidlustatavat akti vaid meetmed, mis kinnitavad vastava menetluse lõppedes lõplikult institutsiooni seisukoha; vaidlustatava aktina ei ole käsitatavad vahemeetmed, mille eesmärk on lõpliku otsuse ettevalmistamine.

Sellega seoses tuleb meditsiinilist aruannet, mis on koostatud ametnike õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse eeskirjade artikli 20 alusel algatatud uuringu raames, pidada lõplikku otsust pelgalt ettevalmistavaks aktiks, ning eraldivõetuna ei ole tegemist isikut kahjustava meetmega. Neil tingimustel ei saa nõuet muuta sellist aruannet pidada taotluseks personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses, mille vaikimisi rahuldamata jätmise peale saab esitada kaebuse personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel ning hiljem hagi personalieeskirjade artikli 91 alusel.

(vt punktid 20, 21, 24 ja 25)

Viited:

Euroopa Kohus: 21. jaanuar 1987, kohtuasi 204/85: Stroghili vs. kontrollikoda (punkt 6).

Avaliku Teenistuse Kohus: 13. detsember 2006, kohtuasi F‑47/06: Aimi jt vs. komisjon (punkt 58); 29. november 2007, kohtuasi F‑52/06: Pimlott vs. Europol (punkt 48); 29. veebruar 2012, kohtuasi F‑3/11: Marcuccio vs. komisjon (punkt 39).

2. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklis 94 on sätestatud, et kui pool on tekitanud Avaliku Teenistuse Kohtule kulusid, mida oleks võinud vältida, eriti kui hagi on esitatud ilmselgelt alusetult, võib ta need kulud tekitanud poolelt välja mõista osaliselt või tervikuna, kuid väljamõistetav summa ei või ületada 2000 eurot.

Seda sätet tuleb kohaldada juhul, kui Euroopa Liidu kohtud on juba mitmel korral tuvastanud, et hageja valis kohtumenetluse ilma kehtiva põhjenduseta ning kui on ilmne, et asjaomane vaidlus on jätk sellisele tegevusele.

(vt punktid 30 ja 31)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Sellise hagi esitamine, millel on kohtukulude kindlaksmääramise taotlusega sama ese – Vastuvõetamatus

(ELTL artikkel 270; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 92 lõige 1; personalieeskirjad, artikkel 91)

Erimenetlus, mis on Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 92 lõikes 1 kohtukulude kindlaksmääramiseks ette nähtud, välistab samade summade või samal eesmärgil kulutatud summade nõudmise personalieeskirjade artiklite 90 ja 91 alusel esitatud hagis. Seega ei ole hagejal lubatud esitada ELTL artikli 270 ja personalieeskirjade artikli 91 alusel hagi, millel on tegelikult kohtukulude kindlaksmääramise taotlusega sama ese. Nii on see ka siis, kui kostja rahaline kohustus ei ole sama, mis hageja poolt väidetavalt kantud kahju eest nõutud summa.

(vt punktid 21 ja 26)

Viited:

Euroopa Kohus: 16. juuli 2009, kohtuasi C‑440/07 P: komisjon vs . Schneider Electric.

Esimese Astme Kohus: 11. juuli 2007, kohtuasi T‑351/03: Schneider Electric vs. komisjon (punkt 297).

Avaliku Teenistuse Kohus: 10. november 2009, kohtuasi F‑70/07: Marcuccio vs. komisjon (punkt 17).
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

15. aprill 2013

Kohtuasi F‑1/12

Henrik Andersen

versus

Euroopa Liidu Kontrollikoda

Avalik teenistus – Ametnikud – Töövõimetuse tõttu pensionile saatmine – Personalieeskirjade artikkel 78 – Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu hagi

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega H. Andersen palub sisuliselt tühistada Euroopa Liidu Kontrollikoja peasekretäri 21. jaanuari 2011. aasta otsuse, millega jäeti rahuldamata tema taotlus kompenseerida pensionile saatmise tõttu tekkinud kahju, ning mõista tekitatud kahju eest välja hüvitis kontrollikojalt.

Otsus: Jätta hagi osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatuse tõttu rahuldamata. Jätta H. Anderseni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Kontrollikoja kohtukulud.

Kokkuvõte

Ametnike hagid – Mittetähtaegselt esitatud tühistamishagi – Sama tulemust taotlev kahju hüvitamise nõue – Vastuvõetamatus

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Kahju hüvitamise nõue ei ole vastuvõetav, kui ametnik taotleb sellega sama tulemust, mille ta oleks võinud saavutada juhul, kui tema kasuks oleks rahuldatud tühistamishagi, mille ta jättis õigel ajal esitamata.

Ametnik püüab vältida sellise väite vastuvõetamatust, mis puudutab tühistamisnõude rahuldamata jätmise otsuse õigusvastasust, kui selleks, et tekiks institutsiooni vastutus, tuginetakse asjaoludele ja väidetele, mis on samad kui need asjaolud ja väited, mis on selle rahuldamata jätmise otsuse ese, mille peale ametnik hagi ei esitanud.

(vt punktid 27, 29 ja 35)

Viited:

Euroopa Kohus: 14. veebruar 1989, kohtuasi 346/87: Bossi vs. komisjon (punkt 32).

Avaliku Teenistuse Kohus: 28. oktoober 2010, kohtuasi F‑84/08: Cerafogli vs. EKP (punkt 50).
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU PRESIDENDI MÄÄRUS

19. veebruar 2013

Kohtuasi F‑160/12 R

Bernat Montagut Viladot

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ajutiste meetmete kohaldamine – Ajutiste meetmete kohaldamise taotluse vastuvõetavus – Avalik konkurss – Reservnimekirja kandmata jätmine

Ese: ELTL artikli 279 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega B. Montagut Viladot palub tema kasuks „jätta avatuks reservnimekiri” avaliku konkursi EPSO/AD/206/11 raames majandusvaldkonna administraatorite (AD 5) reservnimekirja koostamiseks (edaspidi „vaidlusalune konkurss”) või pikendada selle nimekirja kehtivust.

Otsus: Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

Kokkuvõte

Ajutiste meetmete kohaldamine – Vastuvõetavuse tingimused – Taotlus – Vorminõuded – Ülevaade väidetest, mis esmapilgul õigustavad taotletavate meetmete kohaldamist

(ELTL artikkel 278; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 102 lõiked 2 ja 3 ning artikli 104 lõiked 2 ja 3)

Nagu tuleneb Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 102 lõigetest 2 ja 3, mille järgimata jätmine on oluline asja läbivaatamist takistav asjaolu, koostoimes kodukorra artikli 104 lõigetega 2 ja 3, peab kostjal olema võimalik esitada oma märkused ja ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustaval kohtunikul langetada otsus üksnes ajutiste meetmete kohaldamise taotluse alusel, vajaduse korral täiendavat informatsiooni kasutamata, kusjuures põhilised faktilised ja õiguslikud asjaolud, millele ajutiste meetmete kohaldamise taotlus tugineb, peavad selguma ajutiste meetmete kohaldamise taotluse tekstist endast. Et tagada õiguskindlus ja korrakohane õigusemõistmine, on ajutiste meetmete kohaldamise taotluse vastuvõetavuseks seega vaja, et peamised faktilised ja õiguslikud asjaolud, millele tuginetakse, tuleneksid seostatult ja arusaadavalt taotluse enda tekstist.

Seetõttu tuleb vastuvõetamatuse tõttu jätta läbi vaatamata ajutiste meetmete kohaldamise taotlus, mis ei sisalda selliste oluliste õiguslike asjaolude ülevaadet, mille puhul on tegemist arusaadavate argumentidega, mis võimaldavad ajutiste meetmete üle otsustaval kohtunikul mõista hageja õiguslikku seisukohta ning teha otsus täiendavat informatsiooni kasutamata.

(vt punktid 11–14)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 25. juuni 2003, kohtuasi T–175/03 R: Schmitt vs. EAR (punktid 15 ja 20).

Euroopa Liidu Üldkohus: 27. aprill 2010, kohtuasi T–103/10 P(R): parlament vs. U (punkt 40).
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(kolmas koda)

29. jaanuar 2013

Kohtuasi F‑79/12

Karel Brus

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Esitatud väited – Ilmselgelt vastuvõetamatu hagi

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega K. Brus palub tühistada Euroopa Komisjoni 29. septembri 2011. aasta otsused vabastada ta teenistusest ning vähendada tema pensioni summat personalieeskirjadest tulenevate kohustuste rikkumise tõttu algatatud distsiplinaarmenetluse tulemusel.

Otsus: Jätta hagi ilmse vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja komisjoni kohtukulud.

Kokkuvõte

Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Esitatud väidete selge ja täpne ülevaade

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 21; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 35 lõike 1 punkt e)

Euroopa Kohtu põhikirja artikli 21 ja Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 35 lõike 1 punkti e alusel tuleb hagiavalduses märkida ülevaade fakti‑ ja õigusväidetest. Need väited ja argumendid peavad olema näidatud piisavalt selgelt ja täpselt, et kostja saaks ette valmistada oma kaitset ja Avaliku Teenistuse Kohus asja lahendada vajaduse korral ilma muu toetava informatsioonita. Tagamaks õiguskindlust ja head õigusemõistmise tava, peavad selleks, et hagiavaldus oleks vastuvõetav, selle aluseks olevad olulised faktilised ja õiguslikud asjaolud ilmnema vähemalt kokkuvõtlikult, ent järjekindlalt ja arusaadavalt hagiavalduse enda tekstist.

(vt punkt 19)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: 15. september 2011, kohtuasi F‑102/09: Bennett jt vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (punkt 115); 1. veebruar 2012, kohtuasi F‑123/10: Bancale ja Buccheri vs. komisjon (punkt 38); 8. märts 2012, kohtuasi F‑12/10: Kerstens vs. komisjon (punkt 68).
Personalieeskirjade VIII lisa artikli 11 lõikes 2 ette nähtud pensioniõiguste ülekandmise menetluses on otsus, mille olenevalt olukorrast on teinud ametisse nimetav asutus või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus ning millega asjaomase isiku poolt enne liidu teenistusse asumist omandatud pensioniõiguste kogumaksumuse ülekandmine on toimunud, selline otsus, mille puhul on tegemist isikut kahjustava aktiga, mille peale saab esitada hagi ELTL artikli 270 ja personalieeskirjade artikli 91 lõike 1 alusel. Seevastu pensioniõiguste staažilisa ettepanek, isegi kui asjaomane isik on sellega nõustunud, ei ole isikut kahjustav akt, mille peale saab esitada hagi ELTL artikli 270 ja personalieeskirjade artikli 91 lõike 1 alusel.

Staažilisa pensioniõigusliku staaži aastate eest saab tunnustada üksnes siis, kui ametnik annab oma nõusoleku liidu pensioniskeemi nende pensioniõiguste kogumaksumuse ülekandmiseks, mis asjaomane isik on vastavas liiduvälises pensionifondis omandanud, kusjuures selle teadliku nõusoleku alus on ametisse nimetava asutuse või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse tehtud staažilisa ettepanek, mis põhineb asjaomase siseriikliku skeemi deklareeritud kogumaksumuse esialgsel summal.

Pensioniõiguste staažilisa ettepaneku etapis on asjaomasel institutsioonil üksnes kohustus kohaldada asjaomase isiku olukorrale õigesti personalieeskirjade VIII lisa artikli 11 lõiget 2 ja üldisi rakendussätteid. Institutsiooni selline kohustus tuleneb aga otseselt kõnealustest personalieeskirjade sätetest, isegi kui institutsiooni kohustust ei ole sõnaselgelt väljendatud.

Pensioniõiguste staažilisa ettepanekus väljendatud sellisest kohustust ei tulene ei uut kohustust asjaomasele institutsioonile ega järelikult ka asjaomase isiku õigusliku olukorra muudatust, eriti kuna isegi siis, kui asjaomane isik annab oma nõusoleku teises skeemis omandatud pensioniõiguste ülekandmiseks liidu pensioniskeemi, ei ole ettepaneku teinud institutsioonil siis, kui siseriikliku pensioniskeemi deklareeritud kogumaksumus on üle kantud, vastavat kohustust võimaldada asjaomasele isikule automaatselt pensioniõigusliku staaži aastate arvu, mis on esialgses ettepanekus, mida arvestades kinnitas ametnik oma tahet kanda see kogumaksmus liidu pensioniskeemi.

(vt punktid 32–36)

Viited:

Euroopa Liidu Üldkohus: kohtuotsused, 13.10.2015, komisjon vs. Verile ja Gjergji,T‑104/14 P, EU:T:2015:776, punktid 50, 52, 53 ja 74; komisjon vs. Cocchi ja Falcione, T‑103/13 P, EU:T:2015:777, punkt 66, ja Teughels vs. komisjon, T‑131/14 P, EU:T:2015:778, punktid 37, 46, 48, 49, 58 ja 70.
Tühistamishagi raames, mis on esitatud institutsiooni otsuse peale ametnikku mitte edutada, peab ametnik tõendama, et võttes arvesse tema isiklikku olukorda, võiks tema taotletud tühistamine anda talle võimaluse edutamiseks.

Iga edutamine on tingimata sellele eelnevatest või järgnevatest edutamistest eraldiseisev, kuna ametnikud, kelle teeneid peab võrdlema, ja kriteeriumid, mis on kehtestatud selle võrdluse läbiviimiseks, on iga edutamise puhul eripärased.

(vt punktid 46, 54 ja 55)
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(kolmas koda)

2. juuli 2014

Kohtuasi F‑62/12

Gian Andrea Bandieri

versus

Euroopa Lennundusohutusamet (EASA)

Avalik teenistus – Menetlusküsimused – Vastuvõetamatuse vastuväide – Teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele antud volituste delegeerimine – Volitanud asutuse vastu esitatud hagi – Vaidlustatud akt, mille vastuvõtmist ei saa ette heita kostjale – Ilmselge vastuvõetamatus

Ese: ELTL artikli 270 alusel esitatud hagi, millega M. Bandieri palub põhiliselt tühistada 14. novembri 2011. aasta ettepanek, millega Euroopa Komisjon määras tema taotlusel kindlaks staažilisa aastate arvu liidu pensioniskeemis, mis tulenes nende pensioniõiguste ülekandmisest, mille ta omandas Itaalia pensioniskeemis.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta G. A. Bandieri kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Lennundusohutusameti kohtukulud.

Kokkuvõte

Ametnike hagid – Kostja pädevus – Euroopa Lennundusohutusamet – Teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele antud volituste delegeerimine – Volitanud asutuse vastu esitatud hagi – Vastuvõetamatus

(Personalieeskirjad, artikkel 91a)

Mis tahes kaebused valdkondade kohta, mille suhtes on kohaldatud personalieeskirjade artikli 2 lõiget 2, esitatakse selle institutsiooni kohta, kelle haldusalasse ametisse nimetav volitatud asutus või ametiisik kuulub.

Kuna Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) volitatud ametisse nimetav astus või teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus EASA töötajate pensioniõiguste ülekandmise valdkonnas on individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet (PMO), siis on hagi, mis on esitatud EASA vastu seoses otsusega, mille võttis kõnealuses valdkonnas vastu PMO, ilmselgelt vastuvõetamatu.

(vt punktid 19–21 ja 25)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus Hall vs. komisjon ja CEPOL, F‑22/12, EU:F:2013:202, punkt 25.
Tühistamisnõudeid, mis on esitatud akti peale, mis sisaldab institutsiooni seisukohta kahju hüvitamise kohta kohtueelse menetluse käigus, ei saa hinnata kahju hüvitamise nõuetest eraldi, kuna selle akti tõttu on lihtsalt võimalik pöörduda nende nõuete suhtes Avaliku Teenistuse Kohtusse.

Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklis 94 on sätestatud, et kui pool on tekitanud Avaliku Teenistuse Kohtule kulusid, mida oleks võinud vältida, eriti kui hagi on esitatud ilmselgelt alusetult, võib ta need kulud tekitanud poolelt välja mõista osaliselt või tervikuna, kuid väljamõistetav summa ei või ületada 2000 eurot.

Hagi on ilmselgelt alusetu, kui hageja pöördub kohtusse ilma igasuguse kehtiva põhjenduseta ning ta on juba mitmes kohtuasjas esitanud väiteid ja etteheiteid, mis on sarnased või isegi samad kui käesoleva hagi põhjenduseks esitatud väited ja etteheited, kusjuures need väited jäeti määrusega kõikides hageja algatatud kohtuasjades kas ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata või lükati ilmselge õigusliku põhjendamatuse tõttu tagasi.

(vt punktid 52–54)
Ametniku või endise ametniku poolt personalieeskirjade artiklite 90 ja 91 alusel esitatud hagi, milles nõutakse isikut kahjustava meetme tühistamist personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 tähenduses, on vastuvõetav üksnes siis, kui hagi esitamise ajal on hagejal tekkinud ja jätkuv ning piisavalt selge huvi kõnealuse meetme tühistamise suhtes; selline huvi eeldab, et hagi tulemusel võib selle esitanud pool saada mingit kasu.

(vt punkt 23)

Esimese Astme Kohus: 29. november 2006, liidetud kohtuasjad T‑35/05, T‑61/05, T‑107/05, T‑108/05 ja T‑139/05: Agne-Dapper jt vs. komisjon jt (punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).

Euroopa Liidu Üldkohus: 11. september 2013, kohtuasi T‑475/11 P: Marcuccio vs. komisjon (punktid 13–18).