Kohtuasi C-454/06

pressetext Nachrichtenagentur GmbH

versus

Republik Österreich (Bund) jt

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesvergabeamt)

„Riigihange — Direktiiv 92/50/EMÜ — Teenuste riigihankemenetlus — Mõiste „riigihange””

Kohtujurist J. Kokott’i ettepanek, esitatud 13. märtsil 2008 I - 4405

Euroopa Kohtu otsus (kolmas koda), 19. juuni 2008 I - 4447

Kohtuotsuse kokkuvõte

Direktiivi 92/50/EMÜ (millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord) artikli 3 lõikes 1 ning artiklites 8 ja 9 kasutatud mõistet „riigihangete korraldamine” tuleb tõlgendada nii, et nende kohaldamisalasse ei kuulu selline olukord, kus algne pakkuja annab hankijale teenuste osutamise üle ühele teisele teenuseosutajale, kes on asutatud sellise äriühingu vormis, mille ainuomanik ta ise on, ning kelle üle ta omab kontrolli ning kellele ta annab korraldusi, eeldusel et esialgne teenuseosutaja vastutab jätkuvalt lepinguliste kohustuste täitmise eest. Menetluse läbipaistvuse ja pakkujate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb kehtiva riigihankelepingu klauslite muutmist pidada uue riigihankelepingu sõlmimiseks direktiivi 92/50 tähenduses juhul, kui need muudatused on algse riigihankelepingu tingimustest oluliselt erinevad ja kui neist ilmneb järelikult poolte soov pidada uusi läbirääkimisi lepingu oluliste tingimuste osas. Riigihankelepingu kehtivuse ajal tehtud muudatust võib pidada oluliseks juhul, kui muudatusega tuuakse lepingusse sisse tingimusi, mida ei olnud seatud algse hankemenetluse ajal ja mis oleksid juhul, kui nad oleksid olnud seatud esialgses hankemenetluses, võimaldanud osaleda hankemenetluses ka teistel kui esialgu vastuvõetavaks tunnistatud pakkujatel. Kuigi on tõsi, et selle lepingupartneri, kellega hankija algselt sõlmis riigihankelepingu, asendamist uuega võib üldiselt pidada asjaomase riigihankelepingu oluliste tingimuste muutmiseks, v.a siis, kui see vahetus sisaldus esialgse riigihankelepingu tingimustes, kujutab selline kokkulepe endast vaid lepingupartneri sisemist ümberkujundamist, mis ei tähenda algse riigihankelepingu tingimuste olulist muutmist. Seega ei ole juhul, kui uus lepingupartner kuulub sajaprotsendiliselt varasema lepingupartneri tütarettevõtjale, kelle suhtes tal on korralduste tegemise õigus, ja kui need kaks üksust on sõlminud kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu, sellise kokkulepe puhul tegemist riigihankelepingu olulise muudatusega, mida tuleks pidada uue riigihankelepingu sõlmimiseks direktiivi 92/50 tähenduses. (vt punktid 34, 35, 40, 43–45, resolutiivosa punkt 1)

Direktiivi 92/50 (millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord) artikli 3 lõikes 1 ning artiklites 8 ja 9 kasutatud mõistet „riigihangete korraldamine” tuleb tõlgendada nii, et nende kohaldamisalasse ei kuulu algse lepingu muutmine tingimuste tõttu, mis on muutunud sõltumata lepingust, nagu algselt liikmesriigi vääringus esitatud lepingutasude eurodesse ümberarvestamine, nende tasude väga väike vähendamine nende ümardamiseks ja viitamine uuele hinnaindeksile, mis asendab algses lepingus eelnevalt kokku lepitud hinnaindeksi. Menetluse läbipaistvuse ja pakkujate võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb kehtiva riigihankelepingu klauslite muutmist pidada uue riigihankelepingu sõlmimiseks direktiivi 92/50 tähenduses juhul, kui need muudatused on algse riigihankelepingu tingimustest oluliselt erinevad ja kui neist ilmneb järelikult poolte soov pidada uusi läbirääkimisi lepingu oluliste tingimuste osas. Riigihankelepingu kehtivuse ajal tehtud muudatust võib pidada oluliseks juhul, kui muudatusega tuuakse lepingusse sisse tingimusi, mida ei olnud seatud algse hankemenetluse ajal ja mis oleksid juhul, kui nad oleksid olnud seatud esialgses hankemenetluses, võimaldanud osaleda hankemenetluses ka teistel kui esialgu vastuvõetavaks tunnistatud pakkujatel. Juhul kui eurole ülemineku tõttu muudetakse olemasolevat riigihankelepingut nii, et algselt liikmesriigi vääringus esitatud lepingutasud arvestatakse ümber eurodesse, ei kujuta see endast olulist lepingumuudatust, vaid ainult selle kohandamist vastavalt tingimustele, mis muutusid sõltumata lepingust, kuna eurodes väljendatud summade ümardamine toimus vastavalt kehtivatele õigusnormidele. Lisaks võib riigihankelepingu kehtivuse ajal lepingutasude ümberarvestamisel eurodesse kaasneda nende suuruse muutmine, mis ületab euro kasutuselevõttu puudutavates õigusnormides lubatu, ilma et see tähendaks uue riigihankelepingu sõlmimist, tingimusel et selline muutus on väga väike ja objektiivselt põhjendatav sellega, et see hõlbustab lepingu täitmist, näiteks lihtsustab arveldustoiminguid. Väärtuse tagamise klausli ümbersõnastamise osas võib asuda seisukohale, et viitamine uuele hinnaindeksile ei kujuta endast algse riigihankelepingu olulist muudatust, mis tähendaks uue riigihankelepingu sõlmimist direktiivi 92/50 tähenduses, juhul kui see ümbersõnastamine piirdus ainult põhilepingu tingimuste kohaldamisega indekseerimisklausli ajakohastamiseks. (vt punktid 34, 35, 57, 58, 61, 68, 69, resolutiivosa punkt 2)