ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 217/10

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 14. mail 2012 — Vodafone Omnitel Nv versus Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni, Presidenza del Consiglio dei Ministri

(Kohtuasi C-231/12)

2012/C 217/20

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Vodafone Omnitel Nv

Vastustajad: Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni, Presidenza del Consiglio dei Ministri

Eelotsuse küsimus

Kas ühenduse õigusnorme kõnealuses valdkonnas, eriti direktiivi nr 2002/20/EÜ (1) sätteid tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi regulatsioon, mida on osundatud käesolevas kohtumääruses, eriti 2005. aasta seadus nr 266 on nendega vastuolus, tingituna ka sellest, kuidas seda määrustega konkreetselt rakendatakse?

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21; ELT eriväljaanne 13/29, lk 337).
ET Euroopa Liidu Teataja C 217/10

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 14. mail 2012 — Fastweb SpA versus Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni jt

(Kohtuasi C-232/12)

2012/C 217/21

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Fastweb SpA

Vastustajad: Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni jt

Eelotsuse küsimus

Kas ühenduse õigusnorme kõnealuses valdkonnas, eriti direktiivi nr 2002/20/EÜ (1) sätteid tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi regulatsioon, mida on osundatud käesolevas kohtumääruses, eriti 2005. aasta seadus nr 266 on nendega vastuolus, tingituna ka sellest, kuidas seda määrustega konkreetselt rakendatakse?

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21; ELT eriväljaanne 13/29, lk 337).
ET Euroopa Liidu Teataja C 217/9

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 14. mail 2012 — Vodafone Omnitel Nv versus Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni, Presidenza del Consiglio dei Ministri

(Kohtuasi C-228/12)

2012/C 217/17

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Vodafone Omnitel Nv

Vastustajad: Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni, Presidenza del Consiglio dei Ministri

Eelotsuse küsimus

Kas ühenduse õigusnorme kõnealuses valdkonnas, eriti direktiivi nr 2002/20/EÜ (1) sätteid tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi regulatsioon, mida on osundatud käesolevas kohtumääruses, eriti 2005. aasta seadus nr 266 on nendega vastuolus, tingituna ka sellest, kuidas seda määrustega konkreetselt rakendatakse?

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21; ELT eriväljaanne 13/29, lk 337).
3.

Kas sealjuures omab veel tähtsust see, a) kas lennuettevõtjad teavitasid lennureisijaid neist õigustest või mitte? b) kas määruse artikli 14 väidetava ebapiisava järgimise eest on enne sunnirahaga tagatud korralduse andmist lennuettevõtjatele määratud sanktsioon selle artikli järgimata jätmise eest? c) kas asjaomased lennureisijad on lennuettevõtjatele teatanud, kas nad hüvitist soovivad või mitte? d) et vastustaja ei ole valinud mitte meedet, mis seisneb korralduses haldussunni ähvardusel (mille puhul vastustaja maksab lennuettevõtjate kulul ise lennureisijatele hüvitise, kui lennuettevõtjad korraldust ei täida), vaid on valinud sunnirahaga tagatud korralduse (mille puhul peavad lennuettevõtjad, kui nad korraldust ei täida, maksma vastustajale riigikassasse mineva summa, mille suuruseks on võlgnetavate hüvitiste kogusumma)?
ET Euroopa Liidu Teataja C 227/12

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Audiencia Provincial de Oviedo (Hispaania) 14. mail 2012 — Constructora Principado S.A. versus José Ignacio Menéndez Álvarez

(Kohtuasi C-226/12)

2012/C 227/17

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Audiencia Provincial de Oviedo

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Constructora Principado S.A.

Vastustaja: José Ignacio Menéndez Álvarez

Eelotsuse küsimus

Kas lepingutingimuse korral, millega kantakse tarbijale üle kohustus tasuda summa, mida seaduse alusel peab tasuma ettevõtja, tuleb direktiivi 93/13 artikli 3 lõikes 1 (1) viidatud tasakaalustamatust tõlgendada nii, et see tekib vaid seetõttu, et tarbijale kantakse üle kohustus, mida seaduse alusel peab täitma ettevõtja; või tähendab direktiivi poolt nõutud tasakaalustamatuse olulisus seda, et tarbijal peab tekkima ka oluline majanduslik kulu võrreldes tehingu kogusummaga?

(1) Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, lk 29, ELT eriväljaanne 15/02, lk 288).
ET Euroopa Liidu Teataja C 287/16

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgericht Hannover (Saksamaa) 11. mail 2012 — Andreas Ingemar Thiele Meneses versus Region Hannover

(Kohtuasi C-220/12)

2012/C 287/29

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgericht Hannover

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Andreas Ingemar Thiele Meneses

Vastustaja: Region Hannover

Eelotsuse küsimus

Kas ELTL artiklitega 20 ja 21 liidu kodanikule tagatud liikumis- ja elukohavabadusega on vastuolus siseriikliku õiguse eeskirjad, mille kohaselt antakse Saksa kodanikule, kelle alaline elukoht on väljaspool Saksamaa Liitvabariiki, õppetoetust õppimiseks Euroopa Liidu liikmesriigis asuvas õppeasutuses üksnes siis, kui õppeasutus asub kas alalise elukoha riigis või selle riigi naaberriigis ning lisaks sellele on toetuse andmine konkreetse juhu eriasjaoludel õigustatud?
3.

Kui vastus teisele eelotsuse küsimusele on jaatav, siis kas eelviidatud tehing või eelviidatud kompromiss peab selleks, et vältida liidu õiguses tagatud eelnimetatud põhivabaduste suuremat piiramist, kui on taotletud eesmärgi saavutamiseks vajalik, piirduma vaidluse lahendamiseks tingimata vajaliku määraga, või võivad pooled, pidades silmas tulevasi vaidlusega mõistlikult ja loogiliselt seotud erimeelsusi, sõlmida sellest kaugemale mineva kompromissi, millega ühtlasi kaitstakse tarbijate huve ja mis hõlmab asjaomase üleantud tegevuse väärtuse maksimaalset suurendamist?
Teiseks rikub vaidlustatud määrus liidu õiguse põhimõtet tagada tõhus kohtulik kaitse. Üldkohus põhjendas asjaolu, et komisjoni 29. juuli 2009. aasta kirja ei saa vaidlustada, peamiselt sellega, et komisjon nimetas kirjas sisalduvat riigiabiõiguse seisukohast antud hinnangut „esialgseks”. Kui komisjon saaks õiguslikult lõpliku hinnangu muuta ilma õiguslike tagajärgedeta meetmeks ainuüksi sel viisil, et nimetab oma hinnangut „esialgeks”, siis võiks ta vaidlustatava otsuse tegemise üle otsustada oma äranägemisel. Sellisel juhul ei oleks enam võimalik üksikisiku õiguste tõhus kohtulik kaitse.
ET Euroopa Liidu Teataja C 138/3

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour administrative (Luxembourg) 20. veebruaril 2012 — Adzo Domenyo Alopka, Jarel Mondoulou, Eja Mondoulou versus Ministre du Travail, de l’Emploi et de l’Immigration

(Kohtuasi C-86/12)

2012/C 138/04

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour administrative

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Adzo Domenyo Alopka, Jarel Mondoulou, Eja Mondoulou

Vastustaja: Ministre du Travail, de l'Emploi et de l'Immigration

Eelotsuse küsimus

Kas ELTL artiklit 20, vajadusel koos põhiõiguste harta artiklitega 20, 21, 24, 33 ja 34 — ühte või mitut nimetatud sätet eraldivõetuna või nende koostoimes —, tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui liikmesriik esiteks keeldub andmast kolmanda riigi kodanikule, kelle ainuülalpidamisel on tema väikesed lapsed, kes on liidu kodanikud, elamisõigust liikmesriigis, kus on laste elukoht ja kus nad elavad oma sünnist saati, ilma et neil oleks selle riigi kodakondsus, ning teiseks keeldub andmast sellele kolmanda riigi kodanikule elamisluba või isegi tööluba?

Kas niisuguseid otsuseid tuleb käsitada sellistena, mis jätavad kõnesolevad lapsed oma elukohariigis, kus nad on elanud sünnist saati, ilma reaalsest võimalusest kasutada põhilisi liidu kodaniku staatusega seotud õigusi ka juhul, kui nende teine otsejoones üleneja sugulane, kellega nad ei ole kunagi elanud ühise perekonnana, elab teises liidu liikmesriigis, mille kodanik ta on?
2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas lahend oleks erinev juhul, kui arvete ja muude ebatäpseks tunnistatud dokumentide põhjal näib, et import on toimunud müügilepingu alusel, kuid on tõendatud, et leping nägi ette, et impordiriigist pärineva toorainega seoses tehakse vähese tähtsusega toiminguid tasu eest, mis on võimalik kindlaks määrata, ning et deklareeritud tolliväärtus ei vasta tegelikult makstud või makstavale summale?
ET Euroopa Liidu Teataja C 138/3

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour administrative (Luxembourg) 20. veebruaril 2012 — Kreshnik Ymeraga, Kasim Ymeraga, Afijete Ymeraga-Tafarshiku, Kushtrim Ymeraga, Labinot Ymeraga versus Ministre du Travail, de l’Emploi et de l’Immigration

(Kohtuasi C-87/12)

2012/C 138/05

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour administrative

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Kreshnik Ymeraga, Kasim Ymeraga, Afijete Ymeraga-Tafarshiku, Kushtrim Ymeraga, Labinot Ymeraga

Vastustaja: Ministre du Travail, de l’Emploi et de l’Immigration

Eelotsuse küsimus

Mil määral annavad ELTL artiklis 20 ettenähtud liidu kodaniku staatus ja elamisõigus, mis on seotud selle riigiga, mille kodanik isik on, koos kõigi nende õiguste, tagatiste ja kohustustega, mis on ette nähtud põhiõiguste hartas, kuid iseäranis ja vastavalt vajadusele nendega, mis on sätestatud artiklites 20, 21, 24, 33 ja 34, perekonna taasühendamist taotlevale liidu kodanikule õiguse taotleda riigis, kus ta elab ja mille kodanik ta on, oma kolmanda riigi kodanikest isa ja ema ning kahe venna, ehk oma pere taasühinemist temaga, juhul kui perekonna taasühendamist taotlev isik ei ole kasutanud õigust vabalt liikuda ega ela muus riigis kui tema kodakondsuse riik?
ET Euroopa Liidu Teataja C 258/8

Euroopa Komisjoni 11. mail 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (esimene koda) 2. märtsi 2012. aasta otsuse peale kohtuasjades T-29/10 ja T-33/10: Madalmaade Kuningriik ja ING Groep versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-224/12 P)

2012/C 258/14

Kohtumenetluse keeled: hollandi ja inglise

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: L. Flynn, S. Noë ja H. van Vliet)

Teised menetlusosalised:

Madalmaade Kuningriik

ING Groep NV

De Nederlandsche Bank NV

Apellandi nõuded

— tühistada Üldkohtu (esimene koda) 2. märtsi 2012. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-29/10 ja T-33/10: Madalmaad ja ING Groep vs. komisjon (otsusest teavitati komisjoni 6. märtsil 2012);

— jätta rahuldamata hagiavaldused, mis esitati komisjoni 18. novembri 2009. aasta otsuse (1) riigiabi C 10/09 (ex N 138/09) kohta, mida Madalmaad andsid ettevõtja ING mittelikviidsete varade katteks ja ümberkorralduskava jaoks, osaliseks tühistamiseks;

— mõista kohtukulud välja hagejatelt;

— teise võimalusena, — saata kohtuasi uue otsuse tegemiseks tagasi Üldkohtusse; — mõlema astme kohtukulud mõista välja hagejatelt; või kolmanda võimalusena, — tühistada vaidlustatud otsuse artikli 2 lõige 3;

— mõista hagejatelt välja apellatsioonimenetluse kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Komisjoni arvates tuleb vaidlustatud kohtuotsus tühistada järgmistel põhjustel.

Esiteks puudub õiguslik kohustus kohaldada turumajanduses tegutseva investori põhimõtet tagasimaksmise tingimuste muudatusele seoses meetmega, mis ise kujutab endast riigiabi.

Teiseks hindas Üldkohus valesti tulu, mis jäi liikmesriigil saamata muudetud tagasimaksmistingimuste tõttu, mida analüüsiti komisjoni 18. novembri 2009. aasta otsuses riigiabi C 10/09 (ex N 138/09) kohta, mida Madalmaad andsid ettevõtja ING mittelikviidsete varade katteks ja ümberkorralduskava jaoks, (vaidlustatud otsus).

Kolmandaks ei olnud Üldkohtul õigus, isegi kui komisjon kvalifitseeris valesti muudetud tagasimaksmistingimused riigiabiks, tühistada vaidlustatud otsuse artikli 2 lõige 1 tervikuna.

Neljandaks rikkus Üldkohus õigusnormi, kui ta tuvastas, et vaidlustatud otsuse artikli 2 lõige 2 on tingimata õigusvastane, kuna komisjon leidis valesti, et muudetud tagasimaksmistingimused sisaldasid riigiabi elementi.

Viiendaks otsustas Üldkohus ultra petita, tühistades vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 2 ning selle II lisa.

Kuuendaks ja teise võimalusena ei saa Üldkohus, kui ta peaks tühistama vaidlustatud otsuse artikli 2 lõiked 1 ja 2 ning II lisa, jätta tühistamata vaidlustatud otsuse artikli 2 lõike 3.

(1) Otsus 2010/608/EÜ (ELT L 274, lk 139).
ET Euroopa Liidu Teataja C 217/12

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio (Itaalia) 24. mail 2012 — WIND Telecomunicazioni SpA versus Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni

(Kohtuasi C-254/12)

2012/C 217/25

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per il Lazio.

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: WIND Telecomunicazioni SpA.

Vastustaja: Autorità per le Garanzie nelle Comunicazioni

Eelotsuse küsimus

Kas ühenduse õigusnorme kõnealuses valdkonnas, eriti direktiivi nr 2002/20/EÜ (1) sätteid tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigi regulatsioon, mida on osundatud käesolevas kohtumääruses, eriti 2005. aasta seadus nr 266 on nendega vastuolus, tingituna ka sellest, kuidas seda määrustega konkreetselt rakendatakse?

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21; ELT eriväljaanne 13/29, lk 337).
ET Euroopa Liidu Teataja C 243/7

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia) 22. mail 2012 — Corina-Hrisi Tulică versus Agenția Națională de Administrare Fiscală — Direcția Generală de Soluționare a Contestațiilor

(Kohtuasi C-249/12)

2012/C 243/11

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Înalta Curte de Casație și Justiție

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Corina-Hrisi Tulică

Vastustaja: Agenția Națională de Administrare Fiscală — Direcția Generală de Soluționare a Contestațiilor

Eelotsuse küsimused

Kas juhul, kui müüja staatus on muudetud käibemaksukohustuslaseks ja poolte vahel on kokku lepitud kinnisasja võõrandamise tasus (hinnas) ilma käibemaksu mainimata, tuleb nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (1) artikleid 73 ja 78 tõlgendada nii, et maksustatavaks väärtuseks on:

a) poolte vahel kokku lepitud kauba võõrandamise tasu (hind), millest on maha arvatud käibemaks, või

b) poolte vahel kokku lepitud kauba võõrandamise tasu (hind)?

(1) Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1).
ET Euroopa Liidu Teataja C 243/7

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia) 22. mail 2012 — Călin Ion Plavoșin versus Direcția Generală a Finanțelor Publice Timiș — Serviciul Soluționare Contestații, Activitatea de Inspecție Fiscală — Serviciul de Inspecție Fiscală Timiș

(Kohtuasi C-250/12)

2012/C 243/12

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Înalta Curte de Casație și Justiție

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Călin Ion Plavoșin

Vastustaja: Direcția Generală a Finanțelor Publice Timiș — Serviciul Soluționare Contestații, Activitatea de Inspecție Fiscală — Serviciul de Inspecție Fiscală Timiș

Eelotsuse küsimused

Kas juhul, kui müüja staatus on muudetud käibemaksukohustuslaseks ja poolte vahel on kokku lepitud kinnisasja võõrandamise tasus (hinnas) ilma käibemaksu mainimata, tuleb nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (1) artikleid 73 ja 78 tõlgendada nii, et maksustatavaks väärtuseks on:

a) poolte vahel kokku lepitud kauba võõrandamise tasu (hind), millest on maha arvatud käibemaks, või

b) poolte vahel kokku lepitud kauba võõrandamise tasu (hind)?

(1) Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1).
1.

Kas nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiviga 85/337/EMÜ (1), mida on muudetud nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EÜ (2) (edaspidi „direktiiv 85/337”), on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mille kohaselt hinnatakse lennujaama taristuga seotud tööde (mis ei puuduta lennurada), täpsemalt terminali ehitamise ja muude ehitiste — eeskätt angaaride, seadmete hoidmiseks mõeldud hoonete ja parklate — rajamise eesmärgil lennujaama territooriumi laiendamise keskkonnamõju üksnes juhul, kui nimetatud tööde tulemusel on oodata lendude arvu suurenemist aastas vähemalt 20 000 võrra? Kui esimesele küsimusele tuleb vastata jaatavalt, siis
1.

Kas nõukogu 20. oktoobri 1980. aasta direktiivi 80/987/EMÜ (1) töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiviga 2002/74/EÜ (2), millega muudetakse nõukogu direktiivi 80/987/EMÜ töötajate kaitset tööandja maksejõuetuse korral käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta, artikli 2 lõiget 1 tuleb direktiivi 2002/74 põhjendust 5 arvestades tõlgendada nii, et see paneb liikmesriikidele kohustuse tagada töötajate nõuded pankrotimenetluse igal etapil kuni pankroti väljakuulutamiseni, mitte ainult kuni pankrotimenetluse algatamiseni?
3.

Kas esimesele küsimusele vastamisel on oluline, et a) saadetist sai kasutada samamoodi kütusena nagu puhast ULSD-d, kuid see ei vastanud madala leekpunkti tõttu enam (ohutus)nõuetele, b) ostja ei võinud saadetist uue koostise tõttu keskkonnaloa kohaselt ladustada, c) ostja ei saanud saadetist kasutada ettenähtud otstarbeks — diislikütusena müügiks bensiinijaamas, d) ostjal oli või ei olnud kavatsus tagastada müüjale saadetis müügilepingu kohaselt, e) müüja kavatses tegelikult võtta saadetise tagasi, et töödelda seda segamise teel ning viia see siis uuesti turule, f) saadetisel saab või ei saa taastada kas esialgselt soovitud koostist või muuta selle tooteks, mida saab müüa niisuguse hinnaga, mis on sarnane esialgse ULSD saadetise turuväärtusega, g) see taastamistoiming kujutab endast tavapärast tootmisprotsessi, h) saadetise turuväärtus sellises olekus nagu see on müüja poolt selle tagasivõtmise ajal, vastab (peaaegu) niisuguse toote hinnale, millel on kokkulepitud erilised omadused, i) tagasi võetud saadetist saab tagasivõtmise ajal esinenud olekus ilma töötlemata turustada, j) selliste toodetega nagu saadetis kauplemine on tavaline ning seda ei käsitada kaubanduses jäätmetega kauplemisena?
ET Euroopa Liidu Teataja C 200/9

Ellinika Nafpigeia AE 18. mail 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (seitsmes koda) 15. märtsi 2012. aasta otsuse peale kohtuasjas T-391/08: Ellinika Nafpigeia versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi C-246/12 P)

2012/C 200/16

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Apellant: Ellinika Nafpigeia AE (esindajad: advokaadid I. Drosos, B. Karagiannis)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

— tühistada Üldkohtu otsus kohtuasjas T-391/08;

— tühistada algselt vaidlustatud komisjoni 2. juuli 2008. aasta otsuse riigiabi C 16/04 (ex NN 29/04, CP 71/02 ja CP 133/05) kohta, mida Kreeka rakendas ettevõtja Ellinika Nafpigeia AE suhtes, artikli 1 lõige 2, artiklid 2, 3, 5 ja 6, artikli 8 lõige 2, artiklid 9, 11–16, 18 ja 19;

— teise võimalusena tühistada apellatsiooni korras vaidlustatud kohtuotsus osas, mis puudutab vaidlustatud otsuses ette nähtud meetmeid Ε12b, Ε13a, Ε13b, Ε14, Ε16 ja Ε17, ning algselt vaidlustatud otsus samas ulatuses;

— kolmanda võimalusena tühistada apellatsiooni korras vaidlustatud kohtuotsus osas, milles see puudutab vaidlustatud otsuses ette nähtud meedet E7, ning algselt vaidlustatud otsus samas ulatuses;

— mõista Üldkohtus ja Euroopa Kohtus kantud apellandi kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Esimeses väites osutab apellant, et apellatsiooni korras vaidlustatud kohtuotsuses on ebaõigesti tõlgendatud ja kohaldatud ELTL artiklit 346, mistõttu tuleb edasikaevatud kohtuotsuse põhjendused tervikuna ja selle resolutsioon tühistada või vastasel korral tühistada edasikaevatud kohtuotsuse põhjendused, mis on välja toodud apellatsioonkaebuses. Teises väites osutab apellant, et apellatsiooni korras vaidlustatud kohtuotsuses on ebaõigesti tõlgendatud ja kohaldatud ELTL artiklit 348, mistõttu tuleb edasikaevatud kohtuotsuse põhjendused tervikuna ja selle resolutsioon tühistada või vastasel korral tühistada edasikaevatud kohtuotsuse põhjendused, mis on välja toodud apellatsioonkaebuses.

Kolmandas väites osutab apellant, et apellatsiooni korras vaidlustatud kohtuotsuses on ebaõigesti lükatud tagasi väited menetlusõiguste rikkumise kohta algselt vaidlustatud otsuses, mistõttu tuleb tühistada edasikaevatud kohtuotsus apellatsioonkaebuses näidatud ulatuses.
ET Euroopa Liidu Teataja C 227/13

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Ühendkuningriik) 16. mail 2012 — Specsavers International Healthcare Ltd, Specsavers BV, Specsavers Optical Group Ltd, Specsavers Optical Superstores Ltd versus Asda Stores Ltd

(Kohtuasi C-252/12)

2012/C 227/18

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Specsavers International Healthcare Ltd, Specsavers BV, Specsavers Optical Group Ltd, Specsavers Optical Superstores Ltd

Vastustaja: Asda Stores Ltd

Eelotsuse küsimused

1. Juhul, kui ettevõtja on eraldi registreerinud ühenduse i) kujutismärgi; ii) sõnamärgi ja ta kasutab neid kahte koos, siis kas selline kasutamine võib vastata kujutismärgi kasutamisele määruse nr 207/2009 artiklite 15 ja 51 (1) tähenduses? Kui jah, siis kuidas tuleb kujutismärgi kasutamist hinnata?

2. Kas olukorda mõjutab see, kui: i) sõnamärk on paigutatud kujutismärgi peale? ii) ettevõtjal on ka kombineeritud kaubamärk, mis koosneb graafilisest osast ja ühenduse kaubamärgina registreeritud sõnamärgist?

3. Kas vastus küsimustele A või B sõltub sellest, kas keskmine tarbija tajub graafilist osa ja sõnu i) eri tähistena; või ii) nii, et kummalgi on iseseisev eristav ülesanne? Kui jah, siis kuidas?

4. Kui ühenduse kaubamärk ei ole registreeritud mingi kindla värvi jaoks, kuid omanik on seda laialdaselt kasutanud mingi kindla värvi või värvidega, nii et üldsuse oluline osa (ühenduse üks osa, mitte ühendus tervikuna) seostab seda selle värvi või värvikombinatsiooniga, siis kas see värv või värvid, millega vastustaja vaidlustatud tähist kujutab, on i) määruse nr 207/2009 artikli 9 lõike 1 punktis b osutatud segiajamise tõenäosuse või ii) selle määruse artikli 9 lõike l punktis c osutatud ebaõiglase eelise igakülgsel hindamisel oluline? Kui jah, siis kuidas?

5. Kui jah, siis kas igakülgse hindamise ühe osana on oluline, et üldsuse oluline osa seostab vastustajat ennast teatava värviga või värvikombinatsiooniga, millega ta vaidlustatud tähist kujutab?

(1) ELT L 78, lk 1.