Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Fumus boni juris – Kiireloomulisus – Kumulatiivne iseloom – Kõikide asjaomaste huvide kaalumine

(EÜ artiklid 242 ja 243; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 102 lõige 2)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Tõsine ja korvamatu kahju – Tõendamiskoormis

(EÜ artiklid 242 ja 243; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 102 lõige 2)

1. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 102 lõike 2 kohaselt tuleb ajutiste meetmete kohaldamise taotlustes nimetada kiireloomulisust põhjendavad asjaolud ning fakti- ja õigusväited, mis esmapilgul ( fumus boni juris ) õigustavad taotletavate ajutiste meetmete kohaldamist. Need tingimused on kumulatiivsed, mistõttu tuleb ajutiste meetmete kohaldamise taotlus jätta rahuldamata, kui üks nendest tingimustest ei ole täidetud. Ajutisi meetmeid kohaldav kohtunik peab vastavalt asjaoludele kaaluma ka asjaomaseid huvisid.

Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustaval kohtunikul on selle igakülgse uurimise raames ulatuslik kaalutlusõigus ning ta võib konkreetsete asjaolude alusel vabalt otsustada, kuidas ja mis järjekorras nende erinevate eelduste esinemist tuleb kontrollida, kuna mitte ükski ühenduse õigusnorm ei määra, millises korras peab kohtunik otsustama ajutiste meetmete võtmise vajalikkuse üle.

(vt punktid 15–17)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 10. september 1999, kohtuasi T‑173/99 R: Elkaïm ja Mazuel vs. komisjon (EKL AT 1999, lk I‑A‑155 ja II‑811, punkt 18); 9. august 2001, kohtuasiT‑120/01 R: De Nicola vs . EIP, (EKL AT 2001, lk I‑A‑171 ja II‑783, punktid 12 ja 13).

Avaliku Teenistuse Kohus: 31. mai 2006, kohtuasi F‑38/06 R: Bianchi vs. ETF (EKL AT 2006, lk I‑A‑1‑27 ja II‑A‑1‑93, punktid 20 ja 22).

2. Ajutiste meetmete kohaldamise menetluse eesmärk ei ole tagada kahju hüvitamine, vaid tagada põhimenetluses langetatava otsuse täielik toime. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks peavad taotletavad meetmed olema kiireloomulised selles mõttes, et hageja huvidele tekkida võiva tõsise ja korvamatu kahju vältimiseks on vajalik, et need võetaks ja nende mõju avalduks juba enne otsuse langetamist põhimenetluses. Ajutiste meetmete kohaldamist taotlev pool peab tõendama, et ta ei saa oodata põhimenetluse lõpuni ilma, et talle selline kahju tekiks. Kuigi on tõsi, et sellise kahju kindlakstegemiseks ei ole vaja nõuda, et kahju tekkimine oleks tõendatud absoluutse kindlusega ning piisab, kui see on piisavalt tõenäolisel määral ettenähtav, peab hageja sellegipoolest tõendama faktilisi asjaolusid, mida peetakse tõsise ja korvamatu kahju aluseks.

Pelgalt rahalist kahju ei saa põhimõtteliselt lugeda korvamatuks või isegi mitte raskesti korvatavaks, kui seda saab hiljem rahaliselt. Samuti ei saa lihtsalt vajadust leida välismaal töö iseenesest pidada tõsiseks ja korvamatuks kahjuks.

(vt punktid 24, 25, 27 ja 28)

Viited:

Euroopa Kohus: 25. märts 1999, kohtuasi C‑65/99 P(R): Willeme vs. komisjon, (EKL 1999, lk I‑1857, punkt 62).

Esimese Astme Kohus: 30. november 1993, kohtuasi T‑549/93 R: D vs. komisjon (EKL 1993, lk II‑1347, punkt 45); eespool viidatud kohtuasi Elkaïm ja Mazuel vs. komisjon, punkt 25; 7. detsember 2001, kohtuasiT‑192/01 R: Lior vs. komisjon (EKL 2001, lk II‑3657, punkt 49); 19. detsember 2002, kohtuasiT‑320/02 R: Esch-Leonhardt jt vs. EKP (EKL AT 2002, lk I‑A‑325 ja II‑1555, punkt 27).

Avaliku Teenistuse Kohus: 21. november 2007, kohtuasi F‑98/07 R: Petrilli vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 36); 30. jaanuar 2008, kohtuasi F‑64/07 R: S vs. parlament (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 31).