30

Neil asjaoludel otsustas Nacka Tingsrätt – Mark- och miljödomstolen (Nacka maa- ja keskkonnaasjade esimese astme kohus, Rootsi) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas tööstusharu jaoks paranduskoefitsiendi arvutamisel on direktiivi 2003/87 artikli 10a lõigetega 1 ja 4 kooskõlas see, kui kõik elektrienergia tootmiseks jääkgaaside põletamisel tekkivad heitkogused arvestatakse enampakkumise ja mitte tööstussektori üldkoguse hulka, ja seda vaatamata sellele, et jääkgaasidest tekkiv heitkogus annab õiguse tasuta saastekvootide eraldamiseks selle direktiivi artikli 10a lõike 1 alusel? 2. Kas tööstusharu jaoks paranduskoefitsiendi arvutamisel on direktiivi 2003/87 artikli 10a lõigetega 1 ja 4 kooskõlas see, kui kõik koostootmiskäitistes soojuse tootmisel tekkivad heitkogused, mis on mõeldud seejärel edastamiseks [liidu kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemiga hõlmatud] käitistesse, arvestatakse enampakkumise ja mitte tööstussektori üldkoguse hulka, ja seda vaatamata sellele, et soojuse tootmisel tekkiv heitkogus annab õiguse tasuta saastekvootide eraldamiseks selle direktiivi artikli 10a lõike 4 alusel? 3. Kui vastus esimesele või teisele küsimusele on eitav, kas siis sellisel juhul on tööstusharu osa (34,78%) võrdlusperioodi koguheitest õigesti arvutatud? 4. Kas komisjoni otsus 2013/448 on kehtetu ja vastuolus direktiivi 2003/87 artikli 10a lõike 5 [teise] lõiguga, kuna komisjoni poolt tööstusharu üldkoguse arvutamine tähendab, et paranduskoefitsienti tuleb kohaldada igal juhul ja mitte ainult „vajaduse korral”? 5. Kas kuummetalli tootepõhine võrdlusalus määrati kindlaks kooskõlas direktiivi 2003/87 artikli 10a lõikega 2, arvestades et eelnevate võrdlusaluste määramise põhimõtete kindlaksmääramisel on lähtepunktiks asjaomase sektori 10% kõige tõhusama käitise keskmised näitajad? 6. Kas kodumajapidamistele soojuse tarnimiseks tasuta saastekvootide eraldamisel on direktiivi 2003/87 artikli 10a lõikega 4 kooskõlas see, kui tasuta saastekvoote ei eraldata kodumajapidamistele eksporditava soojuse puhul? 7. Kas tasuta saastekvootide taotlemisel on otsuse 2011/278 IV lisaga on kooskõlas see, nagu looduskaitseamet on teinud, kui kõik kodumajapidamistele tarnitava soojuse tootmisel tekkivad kasvuhoonegaaside heitkogused jäetakse deklareerimata? 8. Kas kodumajapidamistele soojuse tarnimiseks tasuta saastekvootide eraldamisel on direktiivi 2003/87 artikli 10a lõigetega 1 ja 4 ning otsuse 2011/278 artikli 10 lõikega 3 kooskõlas see, kui täiendavaid tasuta saastekvoote ei eraldata fossiilkütuste kasutamisel tekkivatele heitkogustele, mis ületavad kodumajapidamistele tarnitava soojuse tootmiseks eraldatud saastekvoote? 9. Kas tasuta saastekvootide taotlemisel on komisjoni otsuse 2011/278 IV lisaga kooskõlas see, nagu looduskaitseamet on teinud, kui taotluses märgitud arve korrigeeritakse nii, et jääkgaasi põletamisel tekkivate kasvuhoonegaaside heitkogused on samaväärsed maagaasi põletamisega? 10. Kas otsuse 2011/278 artikli 10 lõige 8 tähendab, et käitaja ei saa taotleda tasuta saastekvoote soojuspõhise võrdlusaluse käitiseosas niisuguse soojuse tarbimisele, mis on toodetud kütusepõhise võrdlusaluse käitiseosas? 11. Kui vastus kümnendale küsimusele on jaatav, siis kas otsuse 2011/278 artikli 10 lõige 8 on vastuolus direktiivi 2003/87 artikli 10a lõikega 1? 12. Kas soojuse tarbimiseks tasuta saastekvootide eraldamisel on direktiiviga 2003/87 ning suunisdokumentidega nr 2 ja nr 6 on kooskõlas see, kui hindamisel võetakse arvesse tarbitava soojuse allikat? 13. Kas komisjoni otsus 2013/448 on kehtetu ja vastuolus ELTL artikliga 290 ning direktiivi 2003/87 artikli 10a lõigetega 1 ja 5, arvestades et see otsus muudab selle direktiivi artikli 10a lõike 5 [esimese] lõigu [algusosas ja] punktides a ja b sätestatud arvutusmeetodit, jättes arvutamisel aluseks võtmata jääkgaasi põletamisel ning koostootmisel tekkivad heitkogused, ja seda vaatamata sellele, et direktiivi 2003/87 artikli 10a lõigete 1 ja 4 ning otsuse 2011/278 alusel on niisuguse tegevuse eest tasuta saastekvootide eraldamine lubatud? 14. Kas auru kujul toodetud mõõdetavat soojust, mis pärineb [liidu kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemiga hõlmatud] käitisest ja mis edastatakse auruvõrku, kuhu on ühendatud palju aurutarbijaid, kellest vähemalt üks ei ole kauplemise süsteemiga hõlmatud käitis, tuleb käsitada soojuspõhise võrdlusaluse käitiseosana otsuse 2011/278 artikli 3 punkti c tähenduses? 15. Kas neljateistkümnendale küsimusele vastamisel on oluline: a) et auruvõrgu omanik on võrgu suurim tarbija ning et see tarbija on [liidu kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemiga hõlmatud] käitis, b) kui suurt osa auruvõrku edastatud kogusoojusest tarbib võrgu suurim tarbija, c) kui palju auru tarnijaid ja tarbijaid võrgus vastavalt on, d) et ei ole selge, kes on tootnud mõõdetava soojuse, mida üks või teine auruvõrgu tarbija saab, ning e) et auru tarbimise jaotust võrgus saab muuta nii, et võrguga saavad ühineda tarbijad, kes ei ole [liidu kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemiga hõlmatud] käitised, või et olemasolevate muude kui [liidu kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemiga hõlmatud] käitiste tarbimine suureneb? 16. Kui vastus neljateistkümnendale küsimusele sõltub konkreetsetest asjaoludest, siis milliseid asjaolusid tuleb pidada eriti kaalukaks?“