Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Administratsiooni abistamiskohustus – Abitaotlus – Mõiste – Taotlus, mis puudutab personalieeskirjade artikli 24 alusel otsuse tegemist või hüvitise määramist – Administratsiooni kohustus uurida psühholoogilist ahistamist puudutavaid kaebusi ning teavitada kaebuse esitajat tema kaebuse tulemustest – Tingimus – Kohtueelse menetluse järgimine kaebuse esitamisel

(Personalieeskirjad, artikkel 24 ja artikli 90 lõige 1)

2. Ametnike hagid – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Ajutisele teenistujale adresseeritud kiri, milles tuletatakse talle meelde lepingu lõppemise kuupäeva – Väljaarvamine – Otsus jätta leping pikendamata – Hõlmamine

(Personalieeskirjad, artikli 90 lõige 2)

3. Ametnike hagid – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Otsus lõpetada ilma meetmeid võtmata juurdlus, mis algatati abitaotluse alusel – Hõlmamine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

1. Abistamistaotluseks tuleb kvalifitseerida mitte üksnes taotlus, mille esitas ametnik või teenistuja, kes väidab, et tema või tema pereliige kannatab praegu ähvarduste, solvavate või laimavate tegude või rünnakute all isiku või omandi vastu selle ametniku ametiseisundi ja kohustuste tõttu, vaid samuti kõik ametniku taotlused, milles palutakse ametisse nimetaval asutusel personalieeskirjadega artikliga 24 seotud põhjusel võtta otsus või kompenseerida kahju, isegi kui sellised süülised teod on lõppenud.

Selleks piisab, kui ametnik või teenistuja, kes palub institutsioonilt kaitset, esitab vastavalt personalieeskirjade artikli 90 lõikele 1 personalieeskirjade artikli 24 alusel taotluse, mis sisaldab esialgset informatsiooni rünnakute kohta, mis olid väidetavalt suunatud tema vastu. Selliste asjaolude esinemisel peab asjaomane institutsioon võtma sobivaid meetmeid – eelkõige läbi viima uurimise, et tuvastada koostöös kaebajaga kaebuse aluseks olevad faktilised asjaolud. Abistamiskohustus sisaldab eelkõige administratsiooni kohustust tõsiselt ning kiiresti ja konfidentsiaalsust säilitades uurida psühholoogilist ahistamist puudutavaid kaebusi ning teavitada kaebuse esitajat tema kaebuse tulemustest.

(vt punktid 31 ja 32)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused Klug vs. EMEA, F‑35/07, EU:F:2008:150, punkt 74 ja seal viidatud kohtupraktika, ning Faita vs. EMSK, F‑92/11, EU:F:2013:130, punkt 48.

2. Personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 tähenduses on huve kahjustavad meetmed üksnes sellised aktid või meetmed, mis toovad kaasa siduvaid õiguslikke tagajärgi ametniku või teenistuja huve puudutaval viisil, muutes selgelt tema õiguslikku olukorda. Kui tegemist on Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega hõlmatud teenistujaga, peavad sellised aktid olema antud teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse poolt ning olema otsuse vormis. Akt on pealegi puhtalt varasemat akti kinnitav akt, kui see ei sisalda võrreldes varasemaga ühtegi uut asjaolu, ning seega ei saa sellest hakata kulgema uus hagi esitamise tähtaeg.

Sellega seoses ei ole isikut kahjustavaks meetmeks kiri, milles vaid tuletatakse teenistujale meelde tema lepingu lõppemise kuupäevaga seotud tingimused ning mis ei sisalda mainitud tingimustega võrreldes ühtegi uut asjaolu. Seevastu juhul kui lepingut on võimalik pikendada, on administratsiooni otsus leping pikendamata jätta isikut kahjustav meede ja kõnealusest lepingust erinev otsus, mille peale võib kaebuse või hagi esitada personalieeskirjades sätestatud tähtaja jooksul. Nimelt sisaldab sellekohane otsus, mis tehakse pärast teenistuse huvide ja puudutatud isiku olukorra uuesti hindamist, algse lepinguga võrreldes uut asjaolu ja seda ei saa käsitada algset otsust puhtalt kinnitava otsusena.

(vt punktid 44 ja 46)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused Bennett jt vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, F‑102/09, EU:F:2011:138, punktid 57–59, ja Solberg vs. EMCDDA, F‑124/12, EU:F:2013:157, punktid 16–18 ja seal viidatud kohtupraktika.

3. Tühistamishagi esemeks olla võivad õigusaktid või otsused EÜ artikli 230 tähenduses on need meetmed, mis tekitavad siduvaid õiguslikke tagajärgi hageja huve otse ja kohe puudutaval viisil, muutes selgelt tema õiguslikku olukorda.

Otsus lõpetada abitaotluse alusel algatatud juurdlus ilma meetmeid võtmata kahjustab taotluse esitajat, kuna see sisaldab abitaotluse menetlemise lõpetamist.

(vt punktid 54 ja 55)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus Labiri vs. EMSK, F‑124/10, EU:F:2013:21, punktid 42 ja 53 ning seal viidatud kohtupraktika.