Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Administratsiooni aktid – Õiguspärasuse eeldamine – Õigustühine akt – Mõiste – Sellise ametniku kahju hüvitamise nõude, kes tõi välja institutsiooni arsti väidetava vea, mis seisnes selle ametniku raviarstile teatud teabe saatmises, rahuldamata jätmine ja põhjendamata rahuldamata jätmine – Väljaarvamine

(ELTL artikkel 288)

2. Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Faksi teel tähtaegselt esitatud hagiavaldus – Advokaadi omakäeline allkiri, mis erineb posti teel saadetud hagiavalduse originaalil olevast allkirjast – Tagajärg – Faksi saamise kuupäeva arvessevõtmata jätmine hagi esitamise tähtaja järgimise hindamisel

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 34 lõiked 1 ja 6; personalieeskirjad, artikli 91 lõige 3)

1. Liidu institutsioonide aktide puhul eeldatakse reeglina seda, et need on õiguspärased ning loovad seega õiguslikke tagajärgi, isegi kui neis on puudusi, ja seda seni, kuni neid ei ole tühistatud või kehtetuks tunnistatud. Erandina sellest põhimõttest ei loo aktid, mille õigusvastasus on nii ilmne, et liidu õiguskord ei või seda lubada, siiski mingeid õiguslikke tagajärgi. Liidu institutsioonide akti õigustühiseks tunnistamisega kaasnevate tagajärgede tõsidus nõuab, et õiguskindluse tõttu on see võimalik vaid kõige ekstreemsematel juhtudel.

Ekstreemseteks juhtudeks ei saa pidada õiguse eraelu austamisele ja konfidentsiaalsusele rikkumist ega arstikutset reguleerivate ametialaste eeskirjade ja põhjendamiskohustuse rikkumist.

Seega tuleb ilmselge vastuvõetamatuse tõttu jätta rahuldamata ametniku taotlus tunnistada õigustühiseks komisjoni otsus, millega vaikimisi jäeti rahuldamata tema nõue hüvitada kahju, mis väidetavalt tekkis seetõttu, et komisjoni meditsiinitalituse üks arst saatis tema raviarstile kirja, kui esiteks need mõlemad arstid kuuluvad nimetatud ametniku toimikut läbivaatava töövõimetuskomitee koosseisu ning kui teiseks institutsiooni arsti koostatud informatsiooninõue on just hõlmatud selle ametniku töövõimetustoimiku uurimisega. Kui institutsiooni arst taotleb seda informatsiooni üksnes sel eesmärgil, et täita temale usaldatud ülesandeid, siis tegutseb ta teenistuse raames oma õiguste piires ning ta ei riku arstisaladust, mida ta peab hoidma. Seega ei eira nimetatud institutsiooni arst ühtegi tema kutsele kohaldatavat ametialast eeskirja.

Lisaks, kui institutsiooni arst teatas ametniku raviarstile, et ametniku tööaadress muutus, siis ei ole tegemist õiguse eraelu austamisele ja konfidentsiaalsusele rikkumisega, kuna nimetatud asjaolu on mainitud ametniku teenistuse huvides teisele ametikohale üleviimise otsuses, mis edastati ametnikule ja avaldati vähemalt institutsiooni sees. Lõpuks ei saa kahju hüvitamise nõude rahuldamata jätmise otsust igal juhul pidada õigustühiseks ainult seetõttu, et seda ei olnud põhjendatud.

(vt punktid 23 ja 26–29)

Viide:

Euroopa Liidu Üldkohus: 24. november 2010, kohtuasi T‑9/09 P: Marcuccio vs. komisjon (punkt 37 ja seal viidatud kohtupraktika).

2. Selleks et liidu avaliku teenistuse kohtumenetluses oleksid kõikide menetlusdokumentide originaalid esitatud nõuetekohaselt, panevad Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 34 sätted ja eelkõige selle lõige 1 ja lõige 6, mis võimaldab hagiavalduse esitamist faksi teel, poole esindajale kohustuse anda omakäeline allkiri dokumendile enne selle faksi teel saatmist ning esitada järgneva kümne päeva jooksul Avaliku Teenistuse Kohtu kantseleile sama originaal.

Neil asjaoludel tuleb märkida, kui selgub, et dokumendi originaal, mis esitati paberkandjal kohtukantseleile kümne päeva jooksul pärast selle dokumendi ärakirja faksi teel esitamist, ei kanna sama allkirja, mis on faksi teel saadetud dokumendil, siis peab tõdema, et Avaliku Teenistuse Kohtu kantseleisse saabusid kaks eraldiseisvat menetlusdokumenti, ehkki allkirja on andud üks ja see sama isik. Nimelt kuna Avaliku Teenistuse Kohus ei pea kontrollima, kas tekstid on sõna-sõnalt samad, on selge, et kui kahest dokumendist ühele antud allkiri ei ole sama kui teisele dokumendile antud allkiri, siis faksi teel saadetud koopia ei ole posti teel saadetud originaaldokumendi ärakiri.

Pealegi kui faksiga saadetud dokumendi edastamine ei vasta kodukorra artiklis 34 kehtestatud õiguskindluse nõudele, siis hagi esitamise tähtaja järgimisel ei saa faksi teel saadetud dokumendi edastamise kuupäeva võtta arvesse.

(vt punktid 36, 37 ja 39)