ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Üldkohtu (kuues koda) 6. oktoobri 2011. aasta otsus – Seven vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Seven for all mankind (SEVEN FOR ALL MANKIND)

(kohtuasi T‑176/10)

Ühenduse kaubamärk – Vastulausemenetlus – Ühenduse sõnamärgi SEVEN FOR ALL MANKIND taotlus – Varasemad ühenduse ja rahvusvahelised kujutismärgid, mis sisaldavad sõnalist elementi „seven” – Suhteline keeldumispõhjus – Tähiste sarnasus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b ja artikli 8 lõige 5

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punktid 50, 55)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 28. jaanuari 2010. aasta (otsuse R 1514/2008‑2) peale, mis puudutab Seven SpA ja Seven for all mankind LLC vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

1. Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 28. jaanuari 2010. aasta otsus (asi R 1514/2008‑2).

2. Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

3. Mõista Seven SpA poolt Üldkohtu menetluses kantud kohtukulud, samuti apellatsioonikoja menetluses kantud kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.
57

Selle järelduse põhjendatuse osas tuleb kõigepealt märkida, et määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktis f ette nähtud absoluutse keeldumispõhjuse olemasolu kontrollimisel ei ole siseriiklikul õigusel põhinevad tõendid, nagu need, mida käesoleval juhul uuris apellatsioonikoda, kohaldatavad normatiivse väärtuse kaalutlusel ja ei ole seega normid, mis on ühtlustamisametile siduvad. Ühenduse kaubamärgikord on nimelt iseseisev süsteem, mille kohaldamine on sõltumatu mis tahes siseriiklikust süsteemist, nagu on meenutatud eespool punktis 36.
Hagi, mis on esitatud ühtlustamisameti neljanda apellatsioonikoja 29. juuli 2010. aasta otsuse (asi R 1175/2008‑4) peale, mis käsitleb Jesús Miguel Azpiroz Arruti ja The Pukka Luggage Company Ltd vahelist vastulausemenetlust.
Üldkohtu (viies koda) 24. novembri 2011. aasta otsus – Saupiquet vs. komisjon

(kohtuasi T‑131/10)

Tolliõigus – Tollimaksu tagasimaksmine – Tai päritolu tuunikonservid – Tariifikvoot – Avamise kuupäev – Pühapäev – Kvoodi ammendumine – Ühenduse tolliseadustiku artikkel 239 – Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklid 308a−308c – Määrus (EÜ) nr 975/2003

1. Euroopa Liidu omavahendid – Tollikäitlusviisid – Vabasse ringlusse lubamine – Tariifikvootide haldamine – Tariifikvoot, mis avati pühapäeval, mil liikmesriigi tollibürood on suletud, ja mis ammendus samal päeval – Selles liikmesriigis asuvale ettevõtjale sel viisil ammendunud tariifikvoodi eraldamata jätmine – Lubatavus (nõukogu määrus nr 2913/92, mida on muudetud määrusega nr 2700/2000, artikkel 239; komisjoni määrus nr 2454/93, mida on muudetud määrusega nr 214/2007, artiklid 308a–308c) (vt punktid 27 ja 28)

2. Euroopa Liidu omavahendid – Tollikäitlusviisid – Vabasse ringlusse lubamine – Tariifikvootide haldamine – Importijale pühapäeval avatud tariifikvoodi eraldamata jätmine, kuna selle importija asukohaliikmesriigi tollibürood on pühapäeviti suletud. – Komisjoni kohustus kehtestada õigusnormid tariifikvoodi ühetaolise ja diskrimineerimisvaba saadavuse tagamiseks – Puudumine (Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artiklid 20 ja 21; nõukogu määrus nr 2913/92, mida on muudetud määrusega nr 2700/2000, artiklid 247 ja 247a; nõukogu määrus nr 975/2003, artikkel 7; komisjoni määrus nr 2454/93, mida on muudetud määrusega nr 214/2007, artiklid 308a–308c) (vt punktid 30–32, 35–38, 43–45)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 16. detsembri 2009. aasta otsus K (2009) 10005 (lõplik), milles tuvastatakse, et Tai päritolu tuunikonservide impordil tasutud tollimaksu tagasimaksmine hagejale ei ole õigustatud.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
50

Seoses sellega, kuidas vaidlustatud kaubamärki selles kontekstis kontseptuaalselt tajutakse, on kõigepealt eespool punktis 30 sedastatud, et asjaolul, mille kohaselt vaidlustatud kaubamärgil on elevandid diagonaalselt reastatud, ei ole tähtsust seisukohast, kuidas asjaomane avalikkus vaadeldavaid kaubamärke tajub. Niisiis ei taju asjaomane avalikkus seda, kuidas vaidlustatud kaubamärgil kujutatud elevandid on õigupoolest reastatud. Järgmiseks, eespool punktist 29 ilmneb, et ümardatud nurkadega ristkülikut, mis ümbritseb elevantide kujutist vaidlustatud kaubamärgil, tajutakse kui kaubamärgi piiramist ruumis. See asjaolu ei lisa kõnealusele kaubamärgile mingit konkreetset kontseptuaalset sisu. Viimaseks, arvestades seda, et keskmine tarbija peab usaldama kaubamärgist jäänud ebatäiuslikku mälupilti (vt selle kohta Euroopa Kohtu 22. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-342/97: Lloyd Schuhfabrik Meyer, EKL 1999, lk I-3819, punkt 26), ei mõjuta seda, kuidas kaubamärki tajutakse, asjaolu, et tegemist on erineva suurusega elevantidega.
Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 25. märtsi 2010. aasta otsuse (asi 1388/2008‑4) peale, mis käsitleb vastulausemenetlust, mille poolteks on Mitteldeutscher Rundfunk ja Zweites Deutsches Fernsehen ühelt poolt ning Kitzinger & Co (GmbH & Co. KG) teiselt poolt.
106

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on tõhusa kohtuliku kaitse põhimõte liidu õiguse üldpõhimõte, mis tuleneb liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest ja on sätestatud ka 4. novembril 1950 Roomas alla kirjutatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklites 6 ja 13. Tõhus kohtulik kontroll tähendab seda, et liidu ametiasutus on kohustatud puudutatud üksusele teatama piirava meetme põhjendustest võimaluse korral kas meetme võtmise ajal või vähemalt nii kiiresti kui võimalik pärast meetme võtmist, et puudutatud üksus saaks tähtaegselt teostada oma kaebeõigust. Nimetatud põhjendustest teatamise kohustuse täitmist on tegelikult vaja nii selleks, et võimaldada piiravate meetmete adressaatidel kaitsta oma õigusi parimates võimalikes tingimustes ja otsustada täielikult informeerituna, kas on tarvis pöörduda liidu kohtusse, kui ka selleks, et liidu kohus saaks täieulatuslikult teostada oma pädevusse kuuluvat kontrolli akti seaduslikkuse üle (vt selle kohta analoogia alusel eespool punktis 92 viidatud kohtuotsus Kadi ja Al Barakaat International Foundation vs. nõukogu ja komisjon, punktid 335–337 ja seal viidatud kohtupraktika).
87

Tõhusa kohtuliku kaitse põhimõte on liidu õiguse üldpõhimõte, mis tuleneb liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest ja on sätestatud ka Roomas 4. novembril 1950 alla kirjutatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklites 6 ja 13, samuti Euroopa Liidu põhiõiguste harta (ELT 2007, C 303, lk 1) artiklis 47. Tõhus kohtulik kontroll tähendab seda, et liidu ametiasutus on kohustatud piirava meetme põhjendustest asjaomasele üksusele võimaluse korral teatama kas meetme võtmise ajal või vähemalt nii kiiresti kui võimalik pärast meetme võtmist, et asjaomane üksus saaks tähtaegselt teostada oma kaebeõigust. Nimetatud põhjendustest teatamise kohustuse täitmist on tegelikult vaja nii selleks, et võimaldada piiravate meetmete adressaatidel kaitsta oma õigusi parimates võimalikes tingimustes ja otsustada täielikult informeerituna, kas on tarvis pöörduda liidu kohtusse, kui ka selleks, et liidu kohus saaks täieulatuslikult teostada oma pädevusse kuuluvat kontrolli asjassepuutuva akti seaduslikkuse üle (vt selle kohta analoogia alusel eespool punktis 80 viidatud kohtuotsus Kadi ja Al Barakaat International Foundation vs. nõukogu ja komisjon, punktid 335–337 ja seal viidatud kohtupraktika).
43

Olgugi et taotletavas kaubamärgis on sõna „ella”, suurem kui sõna „valley” ning see on paigutatud viimasest kõrgemale, nagu apellatsioonikoda märkis, tuleb tõdeda, et taotletava kaubamärgi kujutis on selline, et neid kahte sõna ei tajutaks eraldi. Tuleb märkida, et sõnad „ella” ja „valley” on mõlemad kujutatud mustas ristkülikus, need on kirjutatud identses kirjastiilis ja need on sama värvi. Kuna nimetatud kaks sõna on mustas ristkülikus omavahel seotud ning kuna nende värv ja kirjastiil on identsed, tajub asjaomane avalikkus väljendit „ella valley” vastavate sõnade tähtede eri suurusest hoolimata lahutamatu tervikuna. Selles osas tuleb meenutada, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tajub tarbija kaubamärki harilikult tervikuna ega uuri selle eri detaile (vt Euroopa Kohtu 29. juuni 2011. aasta määrus kohtuasjas C-532/10 P: adp Gauselmann GmbH vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 24 ja seal viidatud kohtupraktika).
31

21. oktoobril 2009 saatis ING komisjonile kirja, milles ta märkis, et ING nõustus komisjoni taotlusega võtta tagasi eespool viidatud märkused, et komisjon saaks enne 18. novembrit 2009 vastu võtta lõpliku otsuse eespool punktis 3 esitatud abimeetmete kohta. Selles kirjas märkis ING siiski, et see äriühing on endiselt seisukohal, et langenud väärtusega varade meetme maksumust oli nõuetekohaselt hinnatud. Komisjon vastas, et ta ei saa nõustuda ING kirjaga, milles märgiti, et komisjon oli nõudnud märkuste tagasivõtmist. Komisjon täpsustas, et ta soovis saada kirja, milles märgiti üksnes, et ING võtab oma märkused tagasi, sest viidatud märkused ei olnud enam kokkuleppe ja oodatud otsuse seisukohast asjassepuutuvad („We need a letter that simply states that ING is withdrawing its observations because they are [no] longer valid in view of the settlement and the expected decision”). Lõpetuseks märkis komisjon, et ta ei tee otsustusmenetluses ühtegi sammu enne, kui ta on sellise kirja saanud („Once again, I will not start the decision process before I have not [sic] received such a letter”). Sellele kirjale vastas ING 21. oktoobri 2009. aasta kirjaga, et täita komisjoni nõuded.
52

Seda kaalutlust ei sea kahtluse alla põhjendus, et asjaomane füüsiline isik ei ole tootja. Vastupidi tuleb märkida, et käesoleval juhul on tootjaorganisatsiooni SAT Royal liikmed tootjad. Seetõttu tuleb nentida, et asjaolu, et asjaomane füüsiline isik, kes ei ole tootja, on tootjaorganisatsiooni SAT Royal mitme liikme, kes on tootja, suur- või lausa ainuomanik, rikub kahte põhimõtet, mis on rakendatud liidu õigusnormidega tootjaorganisatsiooni demokraatliku funktsioneerimise tagamiseks ja mida on kirjeldatud eespool punktides 48 ja 49. Sellisel juhul ei vasta tootjaorganisatsiooni liikmete nähtav arv tootjaorganisatsiooni tegelikult sõltumatute liikmete arvule, mis rikub eespool punktis 49 nimetatud teist põhimõtet, ning peale selle ei teosta asjaolu tõttu, et teatavaid tootjatest liikmeid kontrollib isik, kes ei ole tootja, tootjaorganisatsiooni ja selle otsuste üle kontrolli tegelikult üksnes tootjatest liikmed, mis tähendab eespool punktis 48 nimetatud põhimõtte rikkumist.
43

Lisaks, kuivõrd hageja tugineb kohtuasjas T-207/10 esitatud hagile ja väidab, et temalt võetakse tõhus kohtulik kaitse, kui tal ei lubata vaidlustada tema suhtes ebasoodsat osa vaidlustatud otsuse resolutsioonist, tunnistades samas vastuvõetavaks selle hagi, mis on esitatud vaidlustatud otsuse resolutsiooni selle osa peale, mis on talle soodne, siis tuleb meenutada, et liit on õigusel rajanev liit, mille raames kontrollitakse selle institutsioonide aktide kooskõla aluslepingu ja õiguse üldpõhimõtetega, mille hulka kuuluvad põhiõigused. Seega peab eraõiguslikele isikutele olema tagatud neile liidu õiguskorrast tulenevate õiguste tõhus kohtulik kaitse. Kuid käesolevas kohtuasjas ei ole hagejat sugugi ilma jäetud mis tahes tõhusast kohtulikust kaitsest. Nimelt, isegi kui käesolev hagi tunnistatakse vastuvõetamatuks, ei ole kuidagi takistatud see, et ta võib esitada siseriiklikule kohtule – seoses tema viidatud vaidlustega siseriiklikus kohtus, kus esitatakse väited, mis võivad kahtluse alla seada tema suhtes kehtinud vaidlustatud otsuse alusel tagasimaksmise kohustuse puudumise – taotluse esitada ELTL artikli 267 alusel eelotsusetaotlus, et vaidlustada vaidlustatud otsuse kehtivus osas, milles tuvastatakse, et abikava on kokkusobimatu (vt selle kohta Üldkohtu 24. märtsi 2011. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-443/08 ja T-455/08: Freistaat Sachsen jt vs. komisjon, EKL 2011, lk II-1311, punkt 55 ja seal viidatud kohtupraktika).
178

Käesoleval juhul tuleb kõigepealt sissejuhatuseks sedastada, et need kaks kirja, mille hageja saatis komisjoni presidendile vastavalt 11. juunil 2010 ja 11. augustil 2010, on saadetud pärast vaidlustatud otsuse vastuvõtmist ja hagi esitamist käesolevas kohtuasjas. Kuna hageja on need kirjad ise koostanud, ei saa neid pidada tõenditeks, mille olemasolu hageja on avastanud käimasoleva menetluse kestel. Selline liigitamine võimaldaks nimelt poolel ise endale tõendeid tekitada ja kõrvale kalduda nõudest, et hageja esitab tõendid hagiavalduse staadiumis, nagu on ette nähtud kodukorra artiklis 44. Lisaks ei saa samal põhjusel leida, et kuna nimetatud kirjade olemasolu tuli ilmsiks käesolevas menetlusastmes, on tegu uute asjaoludega, mis võimaldavad esitada uut väidet kodukorra artikli 48 lõike 2 tähenduses.
62

Järgmiseks tuleb tõdeda, et asjaolu, et konkurendid kasutavad tähiseid, millel on teatav sarnasus, identsete või sarnaste kaupade jaoks, hajutab vahetut seost, mis asjaomase avalikkuse jaoks vastavate tähiste ja kaupade vahel on, see võib aga kahjustada varasema kaubamärgi võimet tähistada kaupu, mille jaoks see on registreeritud, selle kaubamärgi omanikult pärinevatena. Praegusel juhul tuleb seega asuda seisukohale, et kui hageja kasutab koerlase pea kujutist kaubamärgina niisuguste aiatöö- või aiandusmasinate jaoks, mis on identsed või sarnased masinatega, mida menetlusse astuja müüb kaubamärkide all, mis samuti kujutavad koerlase pead, siis tähendab see paratamatult, et nende seadmete tarbijatel ei teki enam lõpuks vahetut seost koerlase kujutise ja menetlusse astuja kaupade vahel.
Üldkohtu (teine koda) 8. mai 2012. aasta otsus – Tsakiris‑Mallas vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Seven (7 Seven Fashion Shoes)

(kohtuasi T‑244/10)

Ühenduse kaubamärk – Vastulausemenetlus – Ühenduse kujutismärgi 7 Seven Fashion Shoes taotlus – Varasemad siseriiklikud kujutismärgid Seven ja 7seven – Osaline registreerimisest keeldumine – Suhtelised keeldumispõhjused – Segiajamise tõenäosus – Tähiste sarnasus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punktid 30, 59–62)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 22. märtsi 2010. aasta otsuse peale (R 1045/2009‑2), mis puudutab Seven SpA ja Tsakiris-Mallas AE vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
57

Viiendaks tuleb rõhutada, et uurimisperioodil mõjutasid toodangu mahtu orkaanid Gustav ja Ike (september 2008); nõukogu on seda sõnaselgelt möönnud vaidlustatud määruse põhjenduses 26. Täpsemalt märgib nõukogu, et suhteliselt madal tootmisvõimsuse rakendusaste oli tingitud mitmest viimastel aastatel asetleidnud sündmusest, muu hulgas „orkaanide Gustav ja Ike mõjust vastavalt teatavatele tootmisüksustele või mõnele toorainetootmisüksusele”. Ta täpsustab, et „[o]rkaanide Ike ja Gustav mõju oli uurimisperioodil veel teataval määral tunda, kuid pärast uurimisperioodi see lakkas”. Seejärel märgib nõukogu viitega erialaväljaandele, et „[orkaanide Ike ja Gustav mõju seisnes] PCI Consulting Group’i (PCI) 2008. aasta hinnangute kohaselt […] 39000 tonnis kaotatud toodangus”. Sellegipoolest ei ilmne vaidlustatud määrusest, täpsemalt selle põhjendusest 26, et nõukogu oleks kasutamata tootmisvõimsust hinnates neid konjunktuurseid nähtusi, eelkõige orkaane Ike ja Gustav, arvesse võtnud. Nõukogu kinnitab siiski oma vasturepliigis, et „institutsioonid arvestasid USA kasutamata tootmisvõimsuse mahu arvutamisel orkaanide Ike ja Gustav mõjuga USA kogutootmisele ning et nad võtsid oma arvutustes aluseks hinnangu, millest ilmneb, et see riik kaotas 39000 tonni toodangut”. Üldkohtule ei ole sellegipoolest esitatud ühtegi üksikasjalikku tõendit, mis võimaldaks Üldkohtul asuda seisukohale, et vaidlustatud määruse põhjenduses 26 nimetatud 39000 tonni suurune kogus oleks tõepoolest hõlmatud USA kasutamata tootmisvõimsuse arvutusesse. Vastuseks Üldkohtu sellekohasele küsimusele märkis nõukogu kõigepealt, et institutsioonid kasutasid oma arvutuses SRI aruandes nimetatud võimalikku tootmisvõimsust (s.o 732000 tonni), mis võttis juba arvesse orkaane Gustav ja Ike. Nõukogu täpsustas seejärel, et tema vastus oli ebatäpne ja märkis, et üksnes SRI aruandes sisalduv teave tegeliku tootmisvõimsuse kohta (ja mitte võimaliku tootmisvõimsuse kohta) võttis arvesse orkaanidest Gustav ja Ike tingitud häireid. Sellegipoolest täpsustas nõukogu Üldkohtu kirjalikele küsimustele vastates ühtlasi, et institutsioonid ei kasutanud SRI aruandes sisalduvaid andmeid, välja arvatud neid, mis puudutavad võimalikku tootmisvõimsust. Seega on selge, et nõukogu ei kasutanud SRI aruandes sisalduvat teavet tegeliku tootmisvõimsuse kohta. Sellest järeldub, et vastupidi sellele, mida võiks välja lugeda nõukogu esimesest vastusest, mida ta hiljem muutis, ei võimalda miski asuda seisukohale, et institutsioonid kasutasid andmeid, milles oli juba arvesse võetud orkaanide Gustav ja Ike mõju etanoolamiinide tootmisele USA-s või et selle mõjuga oli juba arvestatud USA kasutamata tootmisvõimsuse arvutamisel.
184

Arvestades eespool punktides 156–183 esitatud kaalutlusi, tuleb tagasi lükata hageja argument, et talt võeti teises haldusmenetluses võimalus end rikkumise täideviija süüdistuse eest kaitsta rikkumise lõpust kuni teise vastuväiteteatiseni möödunud aja tõttu. Nimelt käesoleva asja eriomastel asjaoludel, mida iseloomustavad muu hulgas see, et hageja teadis täpselt alates 2001. aastast, millised on komisjoni vastuväited tema suhtes, et 2009. aastal ei esitatud võrreldes 2001. aastal esitatuga ühtegi uut vastuväidet, et faktilised asjaolud, mille alusel hagejat rikkumises täideviijana osalenuks peeti, olid samad ja vaidlustamata, või siis vaidlustatud hilinemisega ja mitte veenvalt, et hageja oli palju aastaid tegevusetu ega esitanud hiljem tõendeid oma mis tahes jõupingutuste kohta võtta 2009. aastal ühendust oma endiste töötajatega, ning lõpuks see, et hageja ei saa õiguspäraselt väita, et tal ei ole enam juurdepääsu omaenda arhiivile, leiab Üldkohus, et möödunud aja tõttu kaitseõiguste rikkumine seoses hagejale rikkumise süükspanemisega täideviijana ei ole tõendatud.
58

Ühtlustamisameti toimikust tuleneb, et varasema Poola kujutismärgi taotlusega seotud õiguste kaitse olemasolu, kehtivuse ja ulatuse tõendamiseks esitas hageja ühtlustamisameti osakondadele üheainsa dokumendi. Tegemist on Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej andmebaasi väljavõtte ärakirjana esitletud dokumendiga. Selle üheleheküljelise dokumendi pealdises on kujutatud Poola Vabariigi vapp ja vahetult sellest paremal on esitatud märge „Polish Patent Office” (Poola patendiamet). Pealdise all on järgmine pealkiri: „Industrial property information retrieval” (Tööstusomandi andmete väljavõte), mille all on kujutatud üks tabel. Nimetatud tabel sisaldab mitmesugust teavet asjaomase kaubamärgi kohta. Kõigepealt, kahes rubriigis pealkirjaga vastavalt „Kind of right, number and date” (Õiguse liik, number ja kuupäev) ja „Kind of right and number” (Õiguse liik ja number) on esitatud arvandmed. Seejärel on rubriigis „Kind of trade mark” (Kaubamärgi liik) märgitud poola keeles „slowno-graficzny” (kujutis-), mis on saksa keelde tõlgitud rasvases kirjas esitatud sõnaga „wörtlich-grafisch”. Järgnevad kolm rubriiki pealkirjadega vastavalt „Persons” (Isikud), „Classifications” (Klassifikatsioon) ja „Publications” (Avaldamise andmed). Lõpuks on rubriiki „Nice classes” (Nizza [kokkuleppe] klassid) poola keeles märgitud: „(510) gry, zabawki, artykuły sportowe” (mängud, mänguasjad, sporditarbed), mis on saksa keelde tõlgitud rasvases kirjas esitatud sõnadega: „Spielen, Spielzeugen, Sportartikeln”.
2.

Jätta Fruit of the Loom, Inc. kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Siseturu Ühtlustamise Ameti kohtukulud.
10

Ühtlustamisameti neljas apellatsioonikoda lükkas 20. septembri 2010. aasta otsusega (edaspidi „vaidlustatud otsus”) kaebuse tagasi. Esiteks nõustus apellatsioonikoda vaidlustatud otsuse punktis 18 vastulausete osakonna järeldusega, mida pooled ei ole vaidlustanud, et kõnealused kaubad on identsed või sarnased. Teiseks nentis apellatsioonikoda vaidlustatud otsuse punktides 21 ja 22, et vastandatud tähiste visuaalne ja foneetiline sarnasus on nõrk. Apellatsioonikoda märkis vaidlustatud otsuse punktis 23 kontseptuaalse sarnasuse kohta, et kuna türgi keel ei ole Euroopa Liidu ametlik keel, siis ei ole sõna „hellim” võimalik tähendus türgi keeles segiajamise tõenäosuse hindamisel oluline. Isegi kui oletada, et avalikkus teab, et tegemist on erilise Küprose juustuga, ei ole sellel tähtsust, kuna nimetatud sõnal on lihtsalt kirjeldav tähendus, mida ei saa võtta tähiste võrdlemisel aluseks. Kontseptuaalse võrdluse tulemus on seega neutraalne. Kolmandaks leidis apellatsioonikoda vaidlustatud otsuse punktis 26 segiajamise tõenäosuse kohta, et asjaolust, et varasem kaubamärk on kollektiivne, ei tulene, et kõnealusel kaubamärgil on keskmine eristusvõime. Apellatsioonikoda märkis, et kollektiivne kaubamärk eristub individuaalsest kaubamärgist asjaolu poolest, et selle suhtes ei kohaldata kirjeldava geograafilise tähise registreerimisest keeldumise põhjust, sest kollektiivne kaubamärk eristab kaupu, mida kaitstakse lähtuvalt sellest, et need on pärit piirkondlike tootjate organisatsioonilt. Arvestades varasema kaubamärgi nõrka eristusvõimet ning vastandatud tähiste vähest visuaalset ja foneetilist sarnasust, asus apellatsioonikoda vaidlustatud otsuse punktis 30 seisukohale, et segiajamise tõenäosust ei esine, olgugi et kaubad on identsed ja sarnased.
95

Mis puudutab ohtu kahjustada rahvusvahelisi suhteid põhjusel, et muude dokumentide kui aruannete avaldamine võib kahjustada Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu kehtestatud liidu lojaalset koostööd EJRK-ga, siis on kahtlemata õige, et lojaalse koostöö mõistet on vaidlustatud otsuse punktides 12 ja 14 mainitud. Siiski ei tulene nimetatud otsuse ülesehitusest, et see mõiste toetaks rahvusvaheliste suhete kaitset käsitleva erandi rakendamist. Nimelt on lojaalset koostööd mainitud vaidlustatud otsuse punktis 12 seoses ohuga kahjustada EJRK-s toimuva kohtumenetluse tõrgeteta kulgemist. Vaidlustatud otsuse punktis 14 väidab nõukogu, et koostöö kohustus EJRK-ga sellisena, nagu see on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu poolt sätestatud, on kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide jaoks siduv ning rahvusvaheline koostöö on hõlmatud EL lepingu artikli 11 lõikes 1 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkidega. Nende kaalutlustega vastas nõukogu hageja kordustaotlusele, mis vaidlustas sisuliselt samasuguste argumentidega, kui on eespool punktis 50 esitatud, nõukogu võimaluse tugineda kohtumenetluse kaitset käsitlevale erandile juhul, kui menetlus toimub EJRK-s. Lisaks tuleb märkida, et nõukogu osutas ohule kahjustada avaliku huvi kaitset seoses rahvusvaheliste suhetega esimest korda alles vaidlustatud otsuse tegemise staadiumis.
Nõue tühistada komisjoni 24. märtsi 2010. aasta otsus 2011/134/EL riigiabi C 4/2003 (ex NN 102/2002) kohta, mida Itaalia on andnud WAM SpA-le (ELT 2011, L 57, lk 29).