Kohtuasi C-326/07 
Euroopa Ühenduste Komisjon 
versus
Itaalia Vabariik 
Liikmesriigi kohustuste rikkumine –EÜ artiklid 43 ja 56 –Erastatud ettevõtjate 
põhikiri –Teatavate riigi erivolituste teostamise kriteeriumid 
Kohtujurist D. Ruiz-Jarabo Colomeri ettepanek, esitatud 6. novembril 2008 . . I - 229 5
Euroopa Kohtu otsus (kolmas koda), 26. märts 2009 . . . . . . . . . . I - 231 7
Kohtuotsuse kokkuvõte 
1.Isikute vaba liikumine –Asutamisvabadus –Kapitali vaba liikumine –Asutamislepingu 
sätted –Kohaldamisal a
(EÜ artiklid 43 ja 56 )
2.Isikute vaba liikumine –Asutamisvabadus –Kapitali vaba liikumine –Piirangud –
Äriühinguõigu s
(EÜ artiklid 43 ja 56 )
3.Isikute vaba liikumine –Asutamisvabadus –Piirangud –Äriühinguõigus 
(EÜ artikkel 43) 
I - 2291 
KOKKUVÕTE –KOHTUASI C-326/07 
1.Siseriiklikud õigusnormid, mis ei kuulu 
kohaldamisele mitte ainult niisuguse
osaluse suhtes, mis võimaldab otsustavalt 
mõjutada äriühingu otsuseid ning otsus -
tada äriühingu tegevuse üle, vaid mis on
kohaldatavad sõltumata aktsionäri osaluse 
suurusest, võivad tegelikult jääda nii EÜ
artikli 43 kui ka EÜ artikli 56 kohaldamis -
alasse. 
Mis puutub riigi volitusse takistada osaluse
omandamist ja kokkulepete sõlmimist 
aktsionäride vahel, kes esindavad asja -
omases riigiettevõtjas teatavat protsenti
hääleõigustest, siis peab vähemalt 5% või
kui see on asjakohane, siis kehtestatud 
madalam protsent hääleõigusest huvitatud
isikutel võimaldama võtta reaalselt osa 
kõnealuse äriühingu juhtimisest, ning see
kuulub EÜ artikli 56 kohaldamisalasse. 
Samas ei ole välistatud, et äriühingutes, 
kus aktsionäride ring on reeglina väga
killustunud, on neile protsentidele vasta -
vate osaluste omajatel võimalik otsustavalt
mõjutada sellise äriühingu juhtimist ning
otsustada äriühingu tegevuse üle, mis 
tuleneb EÜ artikli 43 sätetest. Kuna kõne -
alused õigusnormid sätestavad minimaalse
protsendimäära, siis kuulub see õigusnorm
kohaldamisele ka osalusele, mis ületab seda 
protsenti ning annab olulise kontrolliõi -
guse. 
Mis puutub asjaomase riigiettevõtja teata -
vatele otsustele veto panemise õigusse, siis
on see õigus seotud äriühingu juhtimisot -
sustega ja puudutab seetõttu üksnes aktsionäre, kel on võimalik niisuguseid 
äriühinguid otsustavalt mõjutada ning 
seetõttu tuleb selle õiguse teostamise 
kriteeriume kontrollida EÜ artikli 43 
põhjal. Isegi kui eeldada, et nimetatud 
kriteeriumid avaldavad piiravat mõju kapi -
tali vabale liikumisele, on selline mõju 
asutamisvabaduse võimaliku piirangu
vältimatu tagajärg ega õigusta seega eraldi
kontrollimist EÜ artikli 56 seisukohast. 
(vt punktid 36 –39) 
2.EÜ artiklitest 43 ja 56 tulenevaid kohustusi
rikub selline liikmesriik, kes võtab vastu 
siseriiklikud õigusnormid, millega määra -
takse kindlaks riigi erivolituste rakenda -
mise kriteeriumid osaluste omandamise 
või aktsionäridevaheliste kokkulepete
sõlmimise takistamiseks selliste aktsionä -
ride vahel, kes esindavad asjaomastes riigi -
ettevõtjates teatavat protsenti hääleõigus -
test, kui kriteeriumide kohaldamine ei 
võimalda saavutada asjaomasel juhul taot -
letavaid eesmärke, kuna need kriteeriumid 
ja kõnealused volitused ei ole omavahel
seotud. 
Liikmesriigi sekkumisvolitused –näiteks 
takistamisvolitus, mille kasutamise tingi -
mused on kindlaks määratud kõnealuste 
kriteeriumidega –, mille suhtes ei kuulu 
kohaldamisele mitte mingid tingimused,
välja arvatud viide riiklike huvide kaitsmi -
sele, mis on formuleeritud üldsõnaliselt 
I - 2292 
KOMISJON VS. ITAALIA 
ning ilma et oleks täpsustatud konkreet -
seid ja objektiivseid olukordi, mil asja -
omaseid volitusi kasutatakse, kahjustavad
tõsiselt kapitali liikumise vabadust. Isegi 
kui vaidlusalused kriteeriumid lähtuvad 
erinevat liiki üldistest huvidest, milleks on 
eelkõige minimaalne energiavarustus,
üldsuse esmatarbekaupadega varustamine,
avalike teenuste osutamise järjepidevus,
oluliste avalike teenuste raames kasutata -
vate rajatiste ohutus, riigikaitse, avaliku 
korra ja julgeoleku tagamine ning tervis -
hoiualased hädaolukorrad, on need formu -
leeritud üldsõnaliselt ja ebatäpselt. Lisaks
süvendab kriteeriumide ja nendega seotud
erivolituste vahelise seose puudumine 
ebakindlust asjaolude osas, millal neid 
volitusi võidakse kasutada, ning riigi 
ametiasutustele antud kaalutlusruumi 
arvestades muudab see need volitused 
kaalutlusõiguse alla kuuluvaks. Selline 
kaalutlusruum on taotletava eesmärgi
saavutamiseks ebaproportsionaalne. 
Asjaolu, et siseriiklike õigusnormide koha -
selt võib erivolitusi teostada üksnes ühen -
duse õigusega kooskõlas, ei muuda nende
kriteeriumide kasutamist ühenduse õigu -
sega kooskõlas olevaks. Kriteeriumide 
üldsõnalisus ja abstraktsus ei taga, et 
erivolitusi kasutataks ühenduse õiguse 
nõuetega kooskõlas oleval viisil. 
Kuigi võimalus, et erivolituste kasutamise
kontrollimisel võib pöörduda siseriikli -
kusse kohtusse, on kapitali vaba liikumise valdkonna eeskirjade kohaldamisel isikute
kaitseks hädavajalik, ei piisa sellest iseene -
sest siiski erivolituste kohaldamise kritee -
riumide ja nimetatud eeskirjade kooskõlla
viimiseks. 
Kuivõrd takistamisvolituse teostamine 
puudutab ka osalust, mis annab selle 
omajale õiguse mõjutada otsustavalt vasta -
vate äriühingute juhtimist ja otsustada 
äriühingute tegevuse üle ning võib seega
piirata asutamisvabadust, tuleb samadel 
põhjustel märkida, et kõnealused kritee -
riumid annavad siseriiklikele ametiasutus -
tele takistamisvolituste teostamiseks eba -
proportsionaalse hindamisruumi. 
(vt punktid 40, 45, 47, 51 –57 ja resolut -
sioon) 
3.EÜ artiklist 43 tulenevaid kohustusi rikub 
selline liikmesriik, kes võtab vastu siseriik -
likud õigusnormid, millega määratakse 
kindlaks riigi erivolituste rakendamise 
kriteeriumid asjaomase riigiettevõtja 
sellistele otsustele veto panemiseks, mis 
puudutavad asjaomaste äriühingute lõpe -
tamist, üleminekut, ühinemist, jagunemist,
äriühingu peakontori välisriiki üleviimist 
I - 2293 
KOKKUVÕTE –KOHTUASI C-326/07 
või äriühingu tegevusalade või põhikirja 
muutmist, kui selle õiguse teostamise 
asjaolud on ebatäpsed ning kui asjaomane
õigusnorm on taotletava eesmärgiga 
ebaproportsionaalne. 
Kuigi seda õigust võib kasutada üksnes 
tõsise ja reaalse ohu või tervishoiualaste
hädaolukordade korral ning järgides asja -
omases õigusaktis nimetatud tingimusi 
eelkõige seoses avaliku korra, avaliku 
julgeoleku, rahvatervise ja riigikaitsega, ei
ole investoritel võimalik teada, millal seda 
vetoõigust võidakse kohaldada, kuna ei ole
täpsustatud konkreetseid olukordi, mis 
annavad alust kõnealust volitust kasutada. 
Seetõttu tuleb järeldada, et olukordi, mis
võimaldavad vetoõigust kasutada, võib olla
palju, need ei ole kindlaks määratud ega määratavad ning need annavad siseriikli -
kele ametiasutustele laia kaalutlusõiguse.
Asjaomases siseriiklikus õigusnormis ei ole
täpsustatud konkreetseid asjaolusid, mil 
vetoõigust võidakse kasutada, ning selles
sätestatud kriteeriumid ei põhine seega
objektiivsetel ja kontrollitavatel asjaoludel. 
Asjaomast siseriiklikku õigusnormi ei 
muuda ühenduse õigusega kooskõlas 
olevaks see, kui on märgitud, et vetoõigust
teostatakse ühenduse õigusega kooskõlas
ning seda kontrollib siseriiklik kohus. 
(vt punktid 45, 60 –63, 66, 72 –74 ja
resolutsioon) 
I - 2294