20

Neil asjaoludel otsustas Consiglio di Stato menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „I. 1. Kas ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga, mis puudutab kõrgeima astme kohtu kohustust esitada eelotsusetaotlusega ühenduse õiguse tõlgendamise küsimus, mille tõstatas kohtuasja pool, on vastuolus niisugused siseriiklikud menetlusnormid, millega nähakse ette niisugused aegumistähtajad menetluses nagu hagi või kaebuse esitamise tähtajad, väidete konkreetsus, keeld muuta nõuet kohtuasja jooksul ja kohtunikule kehtestatud keeld muuta poole nõuet? 2. Kas ELTL artikli 267 kolmanda lõiguga, mis puudutab kõrgeima astme kohtu kohustust esitada eelotsusetaotlusega ühenduse õiguse tõlgendamise küsimus, mille tõstatas kohtuasja pool, on vastuolus siseriikliku kohtu selekteerimisõigus, see tähendab õigus otsustada, kas küsimus on asjakohane, ja hinnata, kas ühenduse õigusnorm on selge? 3. Kas ELTL artikli 267 kolmas lõik tõlgendatuna nii, et sellega kehtestatakse kõrgeima astme kohtule tingimusteta kohustus esitada eelotsusetaotlusega ühenduse õiguse tõlgendamise küsimus, mille tõstatas kohtuasja pool, on kooskõlas menetluse kestuse mõistlikkuse põhimõttega, mis on samuti ühenduse õiguses sätestatud? 4. Kas niisugustel faktilistel ja õiguslikel asjaoludel kujutab ELTL artikli 267 kolmanda lõigu rikkumine siseriikliku kohtu poolt endast „ilmselget ühenduse õiguse rikkumist” ning kas see mõiste võib olla teistsuguse ulatuse ja kohaldamisalaga, kui riigi vastu esitatakse erikaebus 13. aprilli 1988. aasta seaduse nr 117 alusel, mis puudutab õigusemõistmise käigus tekitatud kahju hüvitamist […]? II. Juhul, kui Euroopa Kohus […] „ei sõelu argumente tiheda sõelaga” […], mis keelaks kaebuse põhjenduste üksikasjalikkuse nõuet puudutavate siseriiklike menetlusnormide kohaldamise, tuleb Euroopa […] Kohtule esitada eelotsusetaotlus täpselt selles sõnastuses, milles apellant selle [põhikohtuasjas] esitas: „1. „[…] Euroopa […] Kohtult palutakse eelotsust eelotsusetaotluse alusel, mis puudutab ELTL artikli 101 […] tõlgendamist seoses geoloogide kutsetegevust reguleerivate õigusnormide ja eetikareeglitega ning [CNG] ülesannete ja tegevuskorraldust puudutavate õigusnormidega, millele tagapool viidatakse, et vastata küsimusele, kas neid võib pidada kooskõlas olevaks konkurentsi puudutavate liidu õigusnormidega (see tähendab ELTL artikliga 101). […] [seaduse nr 112/1963 artikkel 9] [25. juuli 1966. aasta seaduse nr 616, mis sisaldab 3. veebruari 1963. aasta geoloogi kutse ja kutseala kaitse seaduse nr 112 rakendussätteid, artikli 14 lõige 1 ja artikkel 17] [eetikakoodeksi artiklid 6 ja 7] [eetikakoodeksi artikkel 17]. Täpsemalt sellel teemal on Euroopa […] Kohus asunud seisukohale, vastates küsimusele, kas ELTL artikliga 101 on vastuolus see, et dekreetseaduses nr 223/2006 on määratletud arvulis-kronoloogiline süsteem – ainus väljakujunenud ja seaduslik süsteem nii siseriiklikul kui ühenduse tasandil – on tervikuna kehtiv kohustuslik õigusnorm, et sellel ei ole kindlasti mingit mõju sellele, kas ja mis ulatuses õigusnormi tunnustatakse kohustuslikuna. [eetikakoodeksi artiklid 18 ja 19] Võttes arvesse, et: — […] määrusega […] nr 2137/85, mille eesmärk on tema liikmete majandustegevuse toetamine või arendamine, mille põhjenduses 6 on sätestatud, et käesoleva määruse sätted ei piira riigisiseste õigus- ja/või käitumisnormide kohaldamist, mis puudutavad äri- ja kutsetegevuse tingimusi; — [Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, lk 22) põhjendus 43] — [Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, lk 36) põhjendus 115] palutakse Euroopa […] Kohtul lahendada küsimus, kas ELTL artikliga 101 on kooskõlas eespool viidatud sätted, milles eristatakse õiguslikult ja organisatoorselt korralduselt kutsetegevusalade ettevõtjaid ja äriühinguid ning kutsetegevusala konkurentsi ja ärikonkurentsi. 2. a) Kas ELTL artikkel 101 või mõni muu liidu õigusnorm keelab ja/või keelustab kutseala esindaja – käesolevas asjas geoloogi – au ja väärikuse elemendi kasutamise tema teenuse eest makstava tasu kindlaksmääramisel? b) Kas ELTL artikli 101 või mõne muu liidu õigusnormi tähenduses on viitel kutseala au ja väärikuse elemendile kutsetegevusala konkurentsi piirav mõju? c) Kas ELTL artikkel 101 või mõni muu liidu õigusnorm sätestab, et au ja väärikuse nõude kasutamist kutseala esindaja tasu elemendina tariifides, mille kohta on sõnaselgelt märgitud, et nende miinimummäärast saab erandeid teha – nimelt viidatakse [eetikakoodeksi] artiklis 17 selgelt ja formaalselt seaduse sättele, milles lubatakse erandi tegemist (dekreetseadus nr 223/2006 […]) – võib pidada reegliks, mis viib konkurentsi piiramiseni? d) Kas ELTL artikkel 101 või mõni muu liidu õigusnorm keelab kutsetegevuse tariifi kasutamise – mis on geoloogide puhul sätestatud nende tegevust reguleerivate normiga, mis on heaks kiidetud justiitsministri ja tootmistegevuse ministri ühise otsusega, ning milles sätestatud miinimummäärast saab erandi teha vastavalt […] eetikakoodeksi artiklile 17 […] – ühe tehnilis-professionaalse elemendina tasu kindlaksmääramisel? e) Kas ELTL artikkel 101 või mõni muu liidu õigusnorm keelab töö mahu ning au ja väärikuse nõude – nagu see on määratletud ka [eetikakoodeksi] artiklites 6 ja 7 – vastavuse kutseala esindaja teenuse eest makstavale tasule, nagu see on määratletud tsiviilseadustiku artikli 2233 [teises lõigus], mille kohaselt „peab igal juhul [kutseala esindaja] tasu suurus vastama töö mahule ja kutsetegevuse väärikusele”? f) Kas seetõttu võib tsiviilseadusliku artikli 2233 [teises lõigus] tehtud viidet pidada ELTL artikliga 101 kooskõlas olevaks ja järeldada, et sellel ei ole konkurentsi piiravat toimet? g) Kas ELTL artikkel 101 või mõni muu liidu õigusnorm sätestab konkurentsiõiguse valdkonnas, et kutsetegevusala esindusorganit – käesolevas asjas geoloogide esindusorganit –, nii nagu seda reguleeritakse tema eesmärkide saavutamiseks kehtestatud liikmesriigi spetsiifiliste õigusnormidega, võrreldakse õiguslikult niisuguste ettevõtjate ja ettevõtjate ühendustega, kes moodustavad konkurentsivastaseid kartelle? h) Kas ELTL artikkel 101 või mõni muu liidu õigusnorm lubab seda, et seaduse alusel kehtestatud kohustuslik liikmemaks – mis on võetud kasutusele kutsetegevusala esindusorgani tegevuse ja organisatsiooniliste eesmärkide täitmiseks – võrdsustatakse kaupade ja teenuste müügi tegevuse ja majandusliku tuluga, mis saadakse ettevõtjate ühenduste konkurentsivastase tegevusega? i) Kas ELTL artikkel 101 või mõni muu liidu õigusnorm õigustab käesolevas asjas karistuse kohaldamist? j) kas ELTL artikkel 101 või mõni muu liidu õigusnorm õigustab seaduse alusel kohustusliku liikmemaksu kehtestamist, kui liikmemaksu vaadelda tuluna ja konkurentsivastase majandus-kaubandusliku tegevuse tulemusena?” III. 1. Teise võimalusena juhuks, kui Euroopa […] Kohus peaks vastama ELTL artikli 267 kolmanda lõigu tõlgendamise küsimustele nii, et siseriiklikud menetlusnormid ei avalda mõju ja siseriiklikul kohtul on abistamiskohustus, ning apellandi tõstatatud eelotsuse küsimusele nii, et poole küsimus on sõnastatud üldiselt, tuleb esitada eelotsuse küsimus, kas ühenduse konkurentsiõigus ja kutsealasid käsitlevad õigusnormid ning eelkõige ühenduse õigusnormid, millele apellant oma küsimuses viitab, takistavad kehtestada kutsealade eetikakoodekseid, milles tasu seatakse sõltuvusse kutseala aust ja väärikusest ning tehtud töö kvaliteedist ja hulgast, nii et tasude eest, mis jäävad alla minimaalsete tariifide (ja on seega konkurentsijõudude tulemusena kujunenud), karistatakse eetikanõuete rikkumise tõttu distsiplinaarkorras? 2. Teise võimalusena juhuks, kui Euroopa […] Kohus peaks vastama ELTL artikli 267 kolmanda lõigu tõlgendamise küsimustele nii, et siseriiklikud menetlusnormid ei avalda mõju ja siseriiklikul kohtul on abistamiskohustus, ning apellandi tõstatatud eelotsuse küsimusele nii, et poole küsimus on sõnastatud üldiselt, tuleb esitada eelotsuse küsimus, kas ühenduse konkurentsiõigust ja eelkõige korda, mille kohaselt on piiravad kokkulepped keelatud, võib tõlgendada nii, et piiravat kokkulepet võivad endast kujutada kutseala ühingute kehtestatud eetikanõuded, kui need nõuded, milles on kutseala esindaja tasu kindlaksmääramise parameetritena nimetatud kutseala au ja väärikust ning tehtud töö kvaliteeti ja hulka, toovad kaasa selle, et minimaalsetest tariifidest ei tohi kõrvale kalduda, ning avaldavad selle kõrvalekaldumise võimaluse puudumise tõttu seega ka konkurentsi piiravat mõju? 3. Teise võimalusena juhuks, kui Euroopa […] Kohus peaks vastama ELTL artikli 267 kolmanda lõigu tõlgendamise küsimustele nii, et siseriiklikud menetlusnormid ei avalda mõju ja siseriiklikul kohtul on abistamiskohustus, ning apellandi tõstatatud eelotsuse küsimusele nii, et poole küsimus on sõnastatud üldiselt, tuleb esitada eelotsuse küsimus, kas juhul, kui siseriiklikus õiguses on kehtestatud ühenduse konkurentsieeskirjadest rangemad konkurentsi kaitsvad õigusnormid, milles on eelkõige sätestatud, et kutseala minimaalsetest tariifidest võib kõrvale kalduda, samal ajal kui näib, et ühenduse õiguses võimaldatakse veel teatavatel tingimustel keelata minimaalsetest tariifidest kõrvale kalduda – nii et kutseala ühingu käitumine, mis seisneb selles, et minimaalsetest tariifidest kohustatakse mitte kõrvale kalduma, kujutab endast siseriikliku õiguse kohaselt konkurentsi piiravat kokkulepet, samal ajal kui ühenduse õiguse kohaselt võivad need nõuded mitte olla konkurentsi piirav kokkulepe –, on tulemus, st see, kui teatavat käitumist peetakse siseriikliku regulatsiooni, aga mitte ühenduse regulatsiooni kohaselt konkurentsi piirava kokkuleppena karistatavaks, sest siseriiklikud konkurentsi käsitlevad õigusnormid on ühenduse konkurentsieeskirjadest rangemad, vastuolus ühenduse konkurentsiõiguse ja eelkõige ühenduse korraga, mille kohaselt on konkurentsi piiravad kokkulepped keelatud?”