Keywords

Summary



Keywords

1. Euroopa ühendused – Institutsioonid – Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega – Määrus nr 1049/2001

(EL artikkel 6, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused nr 45/2001 ja nr 1049/2001, artikli 4 lõike 1 punkt b)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Füüsiliste isikute kaitse isikuandmete töötlemisel – Nende andmete töötlemine ühenduse institutsioonides ja organites – Määrus nr 45/2001

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 45/2001, artikli 2 punkt a ja artikli 8 punkt b ning määrus nr 1049/2001)

Summary

1. Määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõike 1 punkt b, mis näeb ette erandi dokumentidele juurdepääsu reeglist juhul, kui dokumendi avaldamine kahjustaks eraelu puutumatust ja isikupuutumatust, eelkõige kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusaktidega, kehtestab erikorra ja tugevdab niisuguse isiku kaitset, kelle isikuandmeid võidakse vajadusel üldsusele edastada. See säte on jagamatu tervik, mis nõuab, et eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse võimalikku kahjustamist hinnataks alati kooskõlas nimetatud õigusaktidega, eelkõige määrusega nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.

Kuigi vastavalt määruse nr 45/2001 artikli 1 lõikele 1 on selle määruse eesmärk kaitsta füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi, eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele isikuandmete töötlemisel, ei võimalda see säte jagada isikuandmete töötlemise juhtumeid kahte kategooriasse, millest ühe puhul hinnataks niisugust töötlemist ainult Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) artikli 8 ja selle artikliga seotud Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika alusel ja teise puhul kohaldataks isikuandmete töötlemisele määruse nr 45/2001 sätteid. Selles osas ilmneb selle määruse põhjenduse 15 esimesest lausest, et liidu seadusandja on viidanud vajadusele kohaldada EL lepingu artiklit 6 ning seeläbi ka EIÕK artiklit 8 juhul, kui niisugune andmete töötlemine ühenduse institutsioonides või asutustes toimub seoses toimingutega, mis ei kuulu selle määruse reguleerimisalasse, eelkõige seoses Euroopa Liidu lepingu (enne Lissaboni lepingut kehtinud redaktsioonis) V ja VI jaotises ettenähtud toimingutega; selline viide ei osutunud seevastu vajalikuks juhul, kui andmete töötlemine toimub kõnealuse määruse kohaldamisalasse jääva tegevuse käigus, kuna sellistel juhtudel kohaldatakse ilmselgelt määrust nr 45/2001.

Sellest järeldub, et kui määruse nr 1049/2001 alusel esitatud taotlusega soovitakse saada juurdepääsu isikuandmeid sisaldavatele dokumentidele, kohaldatakse kõiki määruse nr 45/2001 sätteid, sh selle määruse artikleid 8 ja 18, mille puhul on tegemist määrusega nr 45/2001 kehtestatud kaitsekorra oluliste sätetega.

(vt punktid 57, 59–64)

2. Liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse käigus toimunud koosoleku protokollis olev koosolekul osalenute nimekiri sisaldab määruse nr 45/2001 artikli 2 punkti a tähenduses isikuandmeid, kuna selle nimekirja põhjal on võimalik tuvastada koosolekul osalenud isikuid.

Nõudes, et tõendataks niisuguste koosolekuprotokollis sisalduvate andmete avaldamise vajalikkust, mis puuduvad isikuid, kes ei ole oma isikuandmete avaldamiseks sõnaselget nõusolekut andnud, käitub komisjon vastavalt määruse nr 45/2001 artikli 8 punkti b sätetele.

Kui määruse nr 1049/2001 alusel esitatud taotluses koosolekuprotokolli andmete avaldamiseks ei esitata ühtegi selget ja õiguspärast veenvat argumenti, mis tõendaks protokollis sisalduvate isikuandmete üleandmise vajadust, siis ei saa komisjon kaaluda asjaomaste poolte erinevaid huve. Ta ei saa ka kontrollida vastavalt määruse nr 45/2001 artikli 8 punktile b, kas on põhjust arvata, et andmete üleandmine kahjustaks andmesubjektide õigustatud huve.

(vt punktid 70, 77 ja 78)