Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hindamine – Kaitseõiguste tagamine

(Personalieeskirjad, artikli 26 esimene ja teine lõik ning artikkel 43)

2. Ametnikud – Hindamine – Karjääriarengu aruanne – Kohustus koostada aruanne viiteperioodi kohta

(Personalieeskirjad, artikkel 43)

3. Ametnikud – Hindamine – Karjääriarengu aruanne – Hinde alandamine võrreldes varasema hindega

(Personalieeskirjad, artikkel 43)

1. Kaitseõiguste tagamise aluspõhimõtet ei saa Euroopa ühenduste ametnike hindamise valdkonnas tõlgendada nii, et see kehtestab enne selle hindamiseni viiva menetluse alustamist eelneva hoiatamise kohustuse. Sellist järeldust ei mõjuta personalieeskirjade artikli 26 esimeses ja teises lõigus toodu, mille kohaselt saab ametniku pädevust, tulemuslikkust ja käitumist puudutavaid aruandeid tema vastu kasutada tingimusel, et nendest on asjaomasele isikule enne tema isikutoimikusse kandmist teatatud. Need sätted, mille eesmärk on tagada ametniku kaitseõiguste austamine, puudutavad juba olemasolevaid dokumente. Need sätted on takistuseks sellele, et hindamismenetluse käigus kasutataks selliseid dokumente hinnatava ametniku vastu, kui talle ei ole nendest enne tema isikutoimikusse kandmist teatatud. Kuid kõnealused sätted ei kohusta koostama eelnevalt dokumente, milles esitatakse asjaomase isiku vastu suunatud faktiväited.

Järelikult ei riku hindaja kaitseõiguste austamise põhimõtet ega personalieeskirjade artiklit 26, kui ta esitab karjääriarengu aruandes hinnatava ametniku jaoks ebasoodsad faktilised asjaolud, ilma et asjaomast isikut oleks sellest hindamise käigus ametlikult kirja teel teavitatud ning tema isikutoimik sisaldaks mõnda nendele asjaoludele viitavad tõendit.

(vt punktid 57–59 ja 61)

Viited:

12. juuli 2005, kohtuasi T‑157/04: De Bry vs . komisjon (EKL AT 2005, lk I‑A‑199 ja II‑901, punktid 39−41 ja seal viidatud kohtupraktika)

2. Karjääriarengu aruande koostamisel hinnatakse ametniku tulemuslikkust, pädevust ja tööalast käitumist viiteperioodil. Seega peab hindama selle perioodiga seonduvaid asjaolusid. Kui aga probleemid esinesid juba enne viiteperioodi ning kestavad edasi, ei tähenda nende pelk ülekordamine, et hindamine ei ole tehtud tulemuslikkusele, pädevusele ja tööalasele käitumisele viiteperioodil antud hinnangu alusel.

Isegi kui karjääriarengu aruanne tugineb ametnikule viiteperioodil antud hinnangule, ei tundu olevat sobimatu, kui aruande selgitustes saab viidata eelnevale perioodile, kui see on tarvilik ametniku tulemuslikkuse, pädevuse ja tööalase käitumise hindamiseks viiteperioodil võrreldes mainitud eelneva perioodiga. Siinjuures tuleb pöörata erilist tähelepanu sellise karjääriarengu aruande põhjendamisele, mis sisaldab eelneva karjääriarengu aruandega võrreldes halvemaid hinnanguid.

(vt punktid 72, 75 ja 76)

Viited:

10. detsember 1992, kohtuasi T‑33/91: Williams vs . kontrollikoda (EKL 1992, lk II‑2499, punktid 70 ja 71); 9. märts 1999, kohtuasi T‑212/97: Hubert vs . komisjon (EKL AT 1999, lk I‑A‑41 ja II‑185, punkt 95); 12. juuni 2002, kohtuasi T‑187/01: Mellone vs . komisjon (EKL AT 2002, lk I‑A‑81 ja II‑389, punkt 49); 30. september 2004, kohtuasi T‑16/03: Ferrer de Moncada vs . komisjon (EKL AT 2004, lk I‑A‑261 ja II‑1163, punkt 53); 16. mai 2006, kohtuasi T‑73/05: Martin Magone vs . komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 26); 10. oktoober 2006, kohtuasi T‑182/04: Van der Spree vs . komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 83)

3. Administratsioonil on kohustus karjääriarengu aruannet piisavalt ja üksikasjalikult põhjendada ning teha asjaomasele isikule võimalikuks esitada nende põhjenduste kohta oma märkused, kusjuures nende nõuete täitmine on seda olulisem juhul, kui aruandes on eelneva aruandega võrreldes hindeid alandatud. Erilist tähelepanu tuleb pöörata põhjendamisele ka siis, kui aruanne sisaldab eelneva aruandega võrreldes halvemaid hinnanguid.

Hindamisaruandes sisalduvate kirjeldavate selgituste eesmärk on analüütiliste hinnangute põhjendamine. Need selgitused moodustavad aruande koostamise aluse ja võimaldavad ametnikul saadud hinnangut mõista. Võttes arvesse nende keskset kohta karjääriarengu aruande koostamisel, peavad selgitused olema hindega kooskõlas sellisel määral, et hinnangut saaks pidada selgituste arvuliseks või analüütiliseks väljenduseks.

(vt punktid 91 ja 92)

Viited:

eespool viidatud kohtuotsus Ferrer de Moncada vs . komisjon (punkt 53); eespool viidatud kohtuotsus De Bry vs . komisjon (punkt 67); eespool viidatud kohtuotsus Martin Magone vs . komisjon (punkt 48)