Kohtuasi T-210/01

General Electric Company

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Tühistamishagi – Konkurents – Komisjoni otsus, mis tunnistab koondumise ühisturuga kokkusobimatuks – Määrus (EMÜ) nr 4064/89 – Aeronautikaga seotud turud – Honeywell’i omandamine General Electric’u poolt – Vertikaalne integreerumine – Pakettmüük – Kõrvaldamise mõjud – Horisontaalsed kattumised – Kaitseõigused

Kohtuotsuse kokkuvõte

1. Tühistamishagi – Ese – Koondumise kontrolli puudutav otsus – Otsus, mis põhineb argumentatsiooni mitmele iseseisvale osale, millest iga osa on otsuse resolutiivosa piisav põhjendus – Ühisturuga kokkusobimatuse kriteeriumid, mis on täidetud asjaomastest turgudest vähemalt ühe osas – Põhjendamatu hagi

(EÜ artikkel 230; nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 2 lõike 1 punkt a ja artikkel 3)

2. Konkurents – Koondumised – Komisjonpoolne läbivaatamine – Majandusliku olukorra hinnangud – Kaalutlusõigus hindamisel – Kohtulik kontroll – Ulatus – Piirid

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikkel 2)

3. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Eelduse puudumine

(Nõukogu määrus nr 4064/89)

4. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Asjaomase turu arengu prognoos – Väga hoolikalt tehtud analüüsi vajadus – Kohtulik kontroll – Ulatus

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 2 lõiked 2 ja 3)

5. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Konglomeraatkoondumine – Mõiste – Asjassepuutuval turul ühe koondumise osalise turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise tõenäosuse arvessevõtmine – Lubatavus – Komisjoni õigus tugineda koondumise tagajärjel tekkiva üksuse prognoositavale käitumisele – Tingimused – Hoolikalt tehtud analüüsi esitamine, milles tuginetakse veenvatele tõenditele

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 2 lõiked 2 ja 3)

6. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Konglomeraatkoondumine – Prognoositava konkurentsivastase tegevuse arvessevõtmine – Lubatavus – Komisjoni kohustuse puudumine hinnata selle tõenäosust, arvestades riske, mis võivad kaasneda sellega, et ettevõtja hakkab nii tegutsema

(EÜ artikkel 82; nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 2 lõiked 2 ja 3)

7. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Kriteeriumid – Sellise turgu valitsev seisundi tekkimine või tugevnemine, mis takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul – Kumulatiivsus – Vastastikune mõju – Kohustus formaalselt siduda oma seisukohad esimese kriteeriumiga, kuid need, mis on asjakohased ka teise kriteeriumi suhtes, ka teise kriteeriumiga – Puudumine

(EÜ artiklid 82 ja 253; nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 2 lõiked 2 ja 3)

8. Konkurents – Turgu valitsev seisund – Mõiste

(EÜ artikkel 82)

9. Konkurents – Turgu valitsev seisund – Selle määratlemine väga suure turuosa kaudu – Turuosa tugevnemise hindamine avalike hangete kaudu toimival turul, kus hanked puudutavad piiratud arvu suure maksumusega lepinguid

(EÜ artikkel 82)

10. Konkurents – Turgu valitsev seisund – Esinemine – Elava konkurentsi mõju asjaomasel turul – Sellise ettevõtja puudumine, kes võiks käituda seda arvestamata – Suure maksumusega toodete suhtes korraldatud avalike hangete võitmiseks tehtud allahindlused – Mõju puudumine

(EÜ artikkel 82)

11. Konkurents – Ühenduse eeskirjad – Komisjonipoolne kohaldamine – Sõltumatus kolmanda riigi ametiasutuste antud hinnangutest

12. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Vertikaalsest suhtest tulenev konkurentsivastane mõju – Mõju, mis sõltub ühinenud ettevõtja käitumisest tulevikus – Komisjoni kohustus tugineda veenvatele tõenditele väidetava konkurentsivastase käitumise tõenäosuse tuvastamisel – Tõendamisvabaduse põhimõte

(Nõukogu määrus nr 4064/89)

13. Konkurents – Turgu valitsev seisund põhiliste komponentide müügil – Müümisest keeldumine – Kuritarvitamine

(EÜ artikkel 82)

14. Konkurents – Koondumised – Komisjonipoolne läbivaatamine – Sellise käitumise tõendamine, mis lähitulevikus tekitab või tugevdab turgu valitsevat seisundit – Kohustus tugineda veenvatele tõenditele

(Nõukogu määrus nr 4064/89)

15. Menetlus – Uute väidete esitamine menetluse käigus – Uus väide – Mõiste – Vastamine Esimese Astme Kohtu küsimusele, mis on esitatud menetlust korraldava meetmena – Välistamine

(Esimese Astme Kohtu kodukorra artikkel 48 ja artikli 64 lõige 3)

16. Institutsioonide aktid – Põhjendused – Kohustus – Otsus, mis erineb varasemalt sarnase või samasuguse olukorra kohta või samade majanduslike tegurite esinemisel tehtud otsusest – Ulatus

(EÜ artikkel 253)

17. Konkurents – Ühenduse eeskirjad – Rakendamine – Komisjoni poolt selleks ette nähtud reeglid – Tema kohustus nendest kinni pidada – Teatis turu mõiste kohta – Ulatus

(EÜ artikkel 82; teatis 97/C 372/03)

18. Konkurents – Koondumised – Komisjonipoolne läbivaatamine – Asjaomase turu mõiste – Kriteeriumid – Kaupade asendatavus – Mõiste

(Nõukogu määrus nr 4064/89; komisjoni teatise 97/C 372/03 punkt 36)

19. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Turg, mida iseloomustab kaudne ja suhteliselt väike konkurents – Ainsa konkurendi ostmine turgu valitseva ettevõtja poolt – Lubatavus – Tingimused – Tõendid selle kohta, et enne koondumistehingut ei olnud turul üldse tõhusat konkurentsi

(EÜ artikkel 82; nõukogu määrus nr 4064/89)

20. Konkurents – Koondumised – Komisjonipoolne läbivaatamine – Koonduvate ettevõtjate väljapakutavad kohustused, mis muudavad teatatud koondumise ühisturuga kokkusobivaks

(Nõukogu määrus nr 4064/89)

21. Menetlus – Hagiavaldus – Vorminõuded – Hagi eseme kindlaksmääramine – Ülevaade fakti- ja õigusväidetest

(Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 44 lõige 1)

22. Konkurents – Koondumised – Haldusmenetlus – Juurdepääs toimikule – Kaitseõiguse tagamine – Piirid

(Nõukogu määrus nr 4064/89)

23. Konkurents – Haldusmenetlus – Juurdepääs toimikule – Eristamine olenevalt sellest, kas tõendid on kasulikud või kahjulikud

24. Konkurents – Haldusmenetlus – Juurdepääs toimikule – Kaitseõiguse tagamine – Piirid

25. Konkurents – Koondumised – Haldusmenetlus – Juurdepääs toimikule – Juurdepääsu andmisest keeldumine uurimise alustamise ja vastuväiteteatise esitamise vahelisel perioodil – Kaitseõiguse rikkumine – Puudumine

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 6 lõike 1 punkt c)

26. Konkurents – Koondumised – Haldusmenetlus – Juurdepääs toimikule – Koondumise osaliste juurdepääs toimikule osade kaupa kogu menetluse vältel – Puudumine

(Nõukogu määrus nr 4064/89 artikli 18 lõige 1)

27. Konkurents – Koondumised – Haldusmenetlus – Lühikesed menetluse vahetähtajad – Kaitseõiguse tagamise hindamisel kiire menetlemise nõudega arvestamine

(Nõukogu määrus nr 4064/89; komisjoni määrus nr 447/98, artiklid 13 ja 21)

28. Konkurents – Haldusmenetlus – Ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumine – Otsus, mis muudab tema seisundit menetluse käigus – Varasema korra otsene asendamine uuega

(Komisjoni otsus 2001/462, artikli 2 lõiked 1 ja 2)

29. Ühenduse õigus – Põhimõtted – Põhiõigused – Järgimise tagamine ühenduse kohtu poolt – Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga arvestamine

(EL artikli 6 lõige 2)

1. Kui otsuse teatud põhjendused on iseenesest oma olemuselt sellised, et nende alusel võib otsuse õiguslikult põhjendatuks lugeda, siis ei mõjuta otsuse ülejäänud põhjendustes tehtud vead kindlasti otsuse resolutiivosa.

Lisaks juhul, kui komisjon tugineb oma otsuse resolutiivosas argumentatsiooni mitmele iseseisvale osale, millest igaühest piisaks sellise resolutiivosa põhjendamiseks, tuleb see otsus tühistada vaid juhul, kui argumentatsiooni iga iseseisev osa on õigusvastane. Seda eeldust arvestades ei ole vaidlustatud otsuse tühistamine õigustatud otsuses esineva otsuse argumentatsiooni vaid ühte iseseisvat osa puudutava eksimuse või muu otsuse õigusvastaseks muutva asjaolu alusel, sest sellel ei saa otsuse koostanud institutsiooni poolt heakskiidetud resolutiivosa seisukohast olla määravat mõju.

2. See reegel kehtib eriti koondumise kontrolli puudutavate otsuste kontekstis. Komisjon peab keelama koondumise, kui see vastab määruse nr 4064/89 artikli 2 lõike 3 kriteeriumidele. Selle määruse artikli 2 lõike 1 punktist a järeldub, et komisjon peab koondumise hindamisel arvestama eelkõige ühisturul tõhusa konkurentsi säilitamise ja arendamise vajadust, pidades eelkõige silmas kõigi asjaomaste turgude struktuuri. Seega komisjoni hinnang, kas tehing tekitab või tugevdab ühte või mitut turgu valitsevat seisundit, mille tulemusel tõhus konkurents oleks oluliselt takistatud, peab arvestama tingimusi, mis valitsevad igal sellisel turul, mida teatatud koondumistehing võib mõjutada. Seetõttu, kui ta leiab, et nimetatud kriteeriumid on täidetud kasvõi ainult ühe asjaomase turu puhul, tuleb koondumine kuulutada ühisturuga kokkusobimatuks.

Järelikult saab otsuse tühistada vaid siis, kui on põhjust sedastada, et mitte üksnes teatavad selle põhjendused on õigusvastased, vaid ka siis, kui põhjendustest, mis ei ole õigusvastased, ei piisa, et põhjendada teatatud tehingu kokkusobimatust ühisturuga. Sellegipoolest ei kõrvalda selline sedastus vajadust uurida, kas teatavad vaidlustatud otsuses kindlakstehtud konkurentsiaspektid toetavad üksteist, mistõttu oleks kunstlik hinnata neist igat ühte teistest eraldatult.

(vt punktid 42–45, 48, 734)

3. Komisjonil on määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle materiaalõigusnormide ja eelkõige selle artikli 2 kohaldamisel õigus anda majandusalaseid hinnanguid. Sellest tulenevalt piirdub ühenduse kohtu järelevalve faktiliste asjaolude õigsuse ja ilmse hindamisvea puudumise kontrollimisega.

Ühenduse kohtu järelevalve olemuse seisukohast esineb oluline erinevus ühelt poolt andmete ja faktiliste asjaolude, mida kohus võib talle esitatud argumentide ja tõendite alusel pidada ebatäpseteks, ja teiselt poolt majanduslike hinnangute vahel.

Kuigi tuleb nõustuda, et komisjonil on kaalutlusõigus määruse nr 4064/89 materiaalõigusnormide kohaldamisel, ei tähenda see, et ühenduse kohtul tuleb hoiduda komisjoni poolt majanduslikele andmetele antud õigusliku hinnangu kontrollimisest. Ühenduste kohtud peavad muu hulgas kontrollima esitatud tõendite tegelikkusele vastavust, usaldatavust ja omavahelist seotust, samuti kontrollima, kas kogutud tõendid sisaldavad kogu asjakohast teavet, mida keerulise olukorra hindamisel tuleb arvesse võtta, ja kas kõnealused tõendid toetavad järeldusi, mis nende pinnalt on tehtud.

(vt punktid 60, 62, 63, 253)

4. Määrus nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle ei kehtesta mingit eeldust seoses teatatud tehingu ühisturuga kokkusobivusega, mille tõttu ei saa järeldada, et komisjon peaks kahtluse korral kalduma tema pädevusse jäävat koondumistehingut heaks kiitma. Igas ajas tuleb komisjonil ühisturuga kokkusobivuse suhtes võtta kindel seisukoht ja teha vastav otsus.

(vt punkt 61)

5. Arvestades komisjoni majandusalase kaalutlusõiguse ulatust määruses nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle sätestatud materiaalõigusnormide kohaldamisel, on tõhus kohtulik järelevalve veelgi enam vajalik, kui komisjon prognoosib plaanitava koondumise tagajärjeks olevat turuarengut.

Sellised prognoosid tuleb koostada eriti hoolikalt, kuna tegemist ei ole minevikusündmuste uurimisega, mille kohta on sageli olemas mitmeid sündmuste põhjusi mõista võimaldavaid tõendeid, ega ka parajasti käimasolevate sündmustega, vaid asi seisneb tulevikus suurema või väiksema tõenäosusega asetleidvate sündmuste ennustamises, kui ei võetaks vastu otsust kavandatava koondumise keelamise või selle tingimuste täpsustamise kohta. Prognoos, mis koosneb uuringust, kuidas koondumine võib muuta antud turul konkurentsiolukorda kujundavaid tegureid, et kontrollida, kas selle tagajärjeks oleks tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine, eeldab erinevate põhjuste ja tagajärgede vaheliste seoste ettekujutamist, et arvesse võtta need, mille tõenäosus on kõige suurem.

(vt punkt 64)

6. Konglomeraattüüpi koondumised on sellised, mis ei too endaga otseselt kaasa horisontaalseid kattumisi koondumise osaliste tegevuses ega nende vertikaalsetes suhetes. Kuigi üldiselt sellised koondumised konkurentsi kahjustavaid mõjusid ei põhjusta, võivad neil teatavatel juhtudel sellised mõjud siiski olla. Kui komisjon konglomeraattüüpi koondumise võimaliku mõju prognoosis saab teha järelduse, et turgu valitsev seisund võib konglomeraatmõjude tõttu väga tõenäoliselt suhteliselt lühikese ajaga tekkida või tugevneda ja et tehingu tulemusena oleks tõhus konkurents ühisturus oluliselt takistatud, tuleb tal selline koondumine keelata.

Seetõttu tekitavad konglomeraattüüpi koondumistehingud teatavaid erilisi probleeme, eelkõige seetõttu, et sellise tehingu analüüs võib tugineda prognoosile, mis võtab arvesse ajavahemikku tulevikus, mil ühinemisel tekkiva üksuse teatav tegevus võib suures ulatuses olla otsustav, millised on selle koondumise mõjud. Seega on sellise koondumise järgsed põhjuste ja tagajärgede vahelised seosed raskesti tajutavad, ebakindlad ja raskesti tõendatavad. Seoses sellega on eriti oluline nende tõendite kvaliteet, mis komisjon esitab koondumise ühisturuga kokkusobimatuks kuulutamise otsuse põhjendamiseks, kuna need tõendid peavad kinnitama komisjoni hinnangut, mille kohaselt sellise otsuse vastuvõtmata jätmisel toimub suure tõenäosusega just selline majanduslik areng, millele see asutus tugineb.

(vt punktid 65 ja 66)

7. Komisjonipoolsel konglomeraattüüpi koondumise analüüsimisel tuleb uurida teatavate võtete tulevikus kasutamise tõenäosust terviklikult, ehk arvestades nii ahvatlust neid võtteid kasutada kui ka tegureid, mis võivad seda ahvatlust vähendada või isegi selle kõrvaldada, kaasa arvatud selle käitumise võimalik ebaseaduslik iseloom.

Samas oleks määruse nr 4064/89 preventiivse eesmärgiga siiski vastuolus nõuda komisjonilt, et ta iga koondumise projekti puhul kontrolliks, millisel määral konkurentsivastase käitumise ahvatlus võiks väheneda või olla kõrvaldatud tänu kõnealuse käitumise ebaseaduslikkusele, selle avastamise tõenäosusele, pädevate ametiasutuste järelevalvele nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil ja võimalikele sanktsioonidele. Seega peab komisjon põhimõtteliselt arvestama teatava käitumise võimalikku ebaseaduslikku ja järelikult karistatavat olemust kui tegurit, mis võib ettevõtja jaoks vähendada või kõrvaldada ahvatlusi selliseks käitumiseks. Viimati nimetatud hinnang ei eelda siiski, et tuleb ammendavalt ja üksikasjalikult uurida erinevates õiguskordades kohaldatavaid õigusnorme ja rakendatavat karistuspoliitikat, arvestades, et analüüs, mille eesmärk on kindlaks teha võimalik rikkumine ja veenduda, et see rikkumine on karistatav paljudes õiguskordades, oleks liiga spekulatiivne.

Seega olukorras, kus komisjon saab erilise ja üksikasjaliku uurimise läbiviimiseta teha selles asjas kindlaks asjassepuutuva käitumise ebaseadusliku laadi EÜ artikli 82 või muude ühenduse õigusnormide alusel, mida ta on pädev kohaldama, on tema kohustus õigusvastasus tuvastada ja arvestada oma hinnangus ühinemisel tekkiva üksuse sellise käitumise tõenäosust.

Seetõttu, kuigi komisjonil on õigus tugineda asjassepuutuvate käitumiste seaduslikkuse ja karistuse tõenäosuse kokkuvõtlikule analüüsile, mis põhineb tõenditel, mis tal on koondumise kontrolli otsuse vastuvõtmise ajal, on sellegipoolest tema kohustus teha oma hinnangus kindlaks prognoositavad käitumised ja vajadusel hinnata ning arvestada hoiatavat mõju, mis ühenduse õigusega selgelt või väga tõenäoliselt vastuolus oleval käitumisel võib olla.

(vt punktid 70–75, 303, 304, 424, 425, 468)

8. Määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle artikli 2 lõiked 2 ja 3 kehtestavad kaks kumulatiivset kriteeriumi, mis on seotud esiteks turgu valitseva seisundi tekkimise ja tugevnemise ning teiseks tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamisega ühisturul. Järelikult saab koondumist keelata vaid siis, kui artikli 2 lõikes 3 ettenähtud mõlemad kriteeriumid on täidetud.

Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine võib aset leida siis, kui turgu valitseva seisundiga ettevõtja tugevdab seda seisundit nii, et saavutatud valitseva seisundi tase takistab konkurentsi märkimisväärselt, mis tähendab, et turule jäävad vaid ettevõtjad, kelle käitumine sõltub valitsevast ettevõtjast. Turgu valitseva seisundi tugevnemine võib konkurentsi märkimisväärselt kahjustada, olles iseenesest käsitletav selle seisundi kuritarvitamisena.

Seega võib turgu valitseva seisundi tugevnemine või tekkimine määruse nr 4064/89 artikli 2 lõike 3 mõttes tähendada teatavatel juhtudel a fortiori tõendit tõhusa konkurentsi märkimisväärsest takistamisest. Selline sedastus ei tähenda aga, et määruse nr 4064/89 artiklis 2 sätestatud teine kriteerium kattub õiguslikult esimesega, vaid üksnes seda, et asjaomase turu faktilisest analüüsist võib nähtuda, et mõlemad kriteeriumid on täidetud.

Asjaolud, millele komisjon võib tugineda, et tõendada ettevõtja konkurentide tegevusvabaduse puudumise ulatust, mis on vajalik, et teha järeldusi selle ettevõtja turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise kohta, on tihti samad asjaolud, mis on asjakohased selleks, et hinnata, kas turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise tulemusel on konkurents ühisturul märkimisväärselt takistatud. Asjaolul, mis mõjutab märkimisväärselt konkurentide vabadust määrata iseseisvalt oma kaubanduspoliitikat, võib olla ka tõhusat konkurentsi takistav tagajärg.

Sellest järeldub, et kui teatatud koondumistehingu ühisturuga kokkusobimatuks tunnistava otsuse põhjendustest, sealhulgas turgu valitseva seisundi tekkimise ja tugevnemise analüüsile pühendatud põhjendustest, nähtub, et tehing toob kaasa märkimisväärseid konkurentsivastaseid mõjusid, ei tule otsust pidada ebaseaduslikuks pelgalt seetõttu, et komisjon ei ole oma kirjeldust otseselt ja täpselt sidunud määruse nr 4064/889 artiklis 2 sätestatud teise kriteeriumiga, olenemata, kas ebaseaduslikkust analüüsitakse EÜ artiklis 253 ettenähtud põhjendamiskohustuse või asja sisu seisukohast. Vastupidine suhtumine paneks komisjonile puhtalt formaalse kohustuse, mis kohustaks viitama samadele põhjendustele kaks korda ‑ esimest korda asjaomasel turul turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise analüüsis ja teist korda ühisturul tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamise analüüsis.

(vt punktid 84, 86–89)

9. Turgu valitsevat seisundit tõendab asjaolu, et asjassepuutuval ettevõtjal on majanduslik võimsus, mis võimaldab tal takistada asjaomasel turul tõhusa konkurentsi säilimist ja annab talle võimaluse käituda arvestataval määral sõltumatult oma konkurentidest, varustajatest ja lõpuks ostjatest. Komisjonil ei ole vaja turgu valitseva seisundi olemasolu tuvastamiseks tõendada, et ettevõtja konkurendid kõrvaldatakse turult, isegi kui seda tehakse pikas perspektiivis.

(vt punktid 85, 114, 243)

10. Kuigi turuosade tähtsus võib turgude lõikes erineda, on väga suured turuosad iseenesest – välja arvatud erandjuhtudel – tõendiks turgu valitseva seisundi olemasolust. Turgu valitsev seisund võib olla olemas 50%-lise turuosa puhul.

Kui tegemist on aga turuga, mida iseloomustab piiratud arv kõrge väärtusega lepinguid, siis ei tähenda asjaolu, et konkreetne äriühing on võitnud viimaseid hankeid, ilmtingimata seda, et keegi tema konkurentidest ei võiks võita järgmist. Tingimusel, et tal on konkurentsivõimeline toode ja et teised tegurid ei osutu esimesele äriühingule ülekaalukalt kasulikuks, võib konkurent alati võita olulise tehingu ja ühe hoobiga suurendada enda turuosi märkimisväärselt.

Siiski ei õigusta selline sedastus järeldust, mille kohaselt turuosadel puudub peaaegu igasugune väärtus erinevate tootjate võimsuse hindamisel sellisel turul, eriti siis, kui need osad jäävad suhteliselt stabiilseteks või näitavad, et ettevõtjal on kalduvus tugevdada oma seisundit. Isegi avalike hangete turul on asjaolu, et tootja säilitab või tugevdab oma turuosi paljude järjestikuste aastate jooksul, märk võimsusest turul. Saabub kindlasti hetk, kus tootja turuosa ja tema konkurentide turuosade vahelist erinevust ei saa enam panna turul nõudlust moodustavate hangete väikse arvu arvele.

(vt punktid 115, 149–151, 540, 571)

11. Olukord, kus ettevõtja on teiste konkurentide hinnaalanduste surve tõttu sunnitud oma hindu alandama, on üldiselt kokkusobimatu turgu valitsevale seisundile omase sõltumatu käitumisega.

Siiski ei saa konkreetsel turul isegi elava konkurentsi olemasolu välistada turgu valitsevat seisundit sellel turul, sest nimetatud seisundi tunnuseks on põhiliselt võimalus käituda ilma, et konkurentsiga peaks arvestama oma turustrateegias ja ilma, et peaks kannatama sellisest suhtumisest tulenevaid kahjulikke mõjusid. Seega on võimaliku konkurentsi olemasolu turul asjakohane tegur, et hinnata eelkõige turgu valitseva seisundi olemasolu, kuid see ei ole iseenesest otsustav tegur.

Seega turgude puhul, mis puudutavad aeg-ajalt toimuvate avalike hangete kaudu müüdavaid tooteid, kus iga hange puudutab suure maksumusega müüki ja mille tunnuseks on pidevad läbirääkimised, teevad pakkujad kindlasti ühes või teises vormis finantssoodustusi, kuna need moodustavad sellise läbirääkimiste protsessi lahutamatu osa. Seda arvestades ei välista pelk asjaolu, et ettevõtja pakkus teatavate avalike hangete võitmiseks välja allahindlusi, iseenesest tema turgu valitseva seisundi olemasolu.

(vt punktid 116, 117, 184, 215, 249)

12. Asjaolu, et ühe või mitme kolmanda riigi pädevad ametiasutused hindavad nende vastavates menetlustes üht küsimust teataval viisil, ei ole iseenesest piisav, et seada kahtluse alla ühenduse pädevate ametiasutuste poolt antud teistsugune hinnang. Ühenduse tasandil haldusmenetluses esitatud asjaolud ja argumendid, samuti nagu kohaldatavad õigusnormid, ei ole ilmtingimata samad, mida arvestavad asjassepuutuvate kolmandate riikide ametiasutused ja mõlema poole hinnangud võivad järelikult erineda. Kui üks pooltest leiab, et kolmandate riikide ametiasutuste järeldust põhjendav arutluskäik on eriti asjakohane ja üle võetav ühenduse menetlusse, võib ta sellele alati põhiküsimuses tugineda, kuid sellise arutluskäigu tõendusjõud ei saa olla otsustav.

(vt punkt 179)

13. Koondumise konkurentsivastased mõjud, mis tulenevad tarnija ja kliendi otsesest vertikaalsest suhtest, sõltuvad ühinemise tulemusel tekkiva üksuse tulevasest käitumisest, ilma milleta puudub ühinemise sellel aspektil kahjulik tagajärg. Seega on komisjon kohustatud esitama sellise käitumise tõenäosuse kohta veenvaid tõendeid.

Teatavatel juhtudel võivad sellisteks tõenditeks olla majandusuuringud, milles tuvastatakse turu tõenäoline areng ja tehakse kindlaks, et ühinemisel tekkival üksusel on ahvatlus teataval viisil käituda.

Kuna aga ühenduse õiguses peetakse kinni tõendamisvabaduse põhimõttest, ei ole sellist liiki tõendite puudumine iseenesest otsustav. Eelkõige olukorras, kus on ilmselge, et ühe ettevõtja kaubanduslik huvi on nii kaalukas, et see kallutab teatud käitumisele, nagu näiteks võimaluse kasutamine häirida konkureeriva ettevõtja tegevust, ei ole komisjon teinud ilmset hindamisviga, järeldades, et ühinemisel tekkiv üksus hakkab tõenäoliselt prognoositud viisil tegelikult käituma. Sellisel juhul võib lihtne majanduslik ja kaubanduslik tegelikkus olla kohtupraktikas nõutav veenev tõend.

(vt punktid 295–297, 433)

14. Kuigi turgu valitsev seisund ei võta ettevõtjalt õigust kaitsta oma kaubanduslikke huvisid, on tema teatud viisil käitumine õigusvastane, kui sellel on turgu valitsevat seisundit tugevdav ja seda kuritarvitav eesmärk. Turgu valitseva seisundiga ettevõtja keeldumine müüa oma konkurentidele olulist komponenti on seega iseenesest selle seisundi kuritarvitamine.

(vt punkt 306)

15. Komisjonil tuleb koondumise mõjude analüüsimisel turgude tulevast arengut tõendada veenvate tõenditega ja turu tulevast arengut puudutava piisava tõenäosusega, mitte üksnes prognoosida, et teatav käitumine võib lähitulevikus aset leida, vaid et see käitumine põhjustab lähitulevikus ka turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise. Ei piisa, et komisjon esitab mitmeid loogilisi kuid hüpoteetilisi etappe, mille puhul ta kardab, et käitumise rakendumisel oleksid kahjulikud tagajärjed konkurentsile paljudel erinevatel turgudel. Ta on hoopis kohustatud uurima just tõenäolist arengut kõigil turgudel, kus ta üritab tõendada teatatud koondumisest tuleneva turgu valitseva seisundi tekkimist või tugevnemist ja esitada selle toetuseks veenvaid tõendeid.

(vt punktid 327, 429, 433, 464)

16. Kui Esimese Astme Kohus arvestab vastuseid, mille üks pool on andnud küsimustele Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 64 lõikes 3 sätestatud menetlust korraldava meetme raames, ei rikuta kodukorra artiklit 48, kui teisel poolel on vajadusel olnud võimalik võtta nende asjaolude suhtes kohtuistungil seisukoht.

(vt punkt 505)

17. Erinevalt selles olukorras kehtivatest reeglitest, kus otsus tehakse varasema otsustuspraktika kohaselt, ei saa komisjon juhul, kui ta varasemast otsustuspraktikast kõrvale kaldub, piirduda ainult kokkuvõtva põhjendusega, vaid tal on eriline põhjendamiskohustus; sellest ei saa aga järeldada, et komisjonil tuleb lisaks sellele, et ta põhjendab otsust asja toimikus sisalduvate dokumentide põhjal, esitada need konkreetsed põhjused, mille tõttu ta on teinud erineva otsuse võrreldes otsusega varasemas asjas, mis puudutas sarnaseid või samu olukordi, või milles esinesid samad majanduslikud tegurid.

(vt punkt 513)

18. Komisjon ei või loobuda endale kehtestatud reeglite täitmisest. Seega, kuna teatis asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses sätestab kohustusliku sõnastusega meetodi, mille alusel tuleb komisjonil määratleda tulevased turud, ja selles ei jäeta mingit kaalutlusruumi, tuleb komisjonil tegelikult arvestada teatise sõnastust.

Komisjon on teatise sõnastuses endale jätnud laia kaalutlusõiguse, mis võimaldab tal valida tõenditest või lähenemisviisidest, mis võivad olla teoorias asjakohased, neid, mis sobivad paremini teatava asja olukorras.

Asjaomase turu mõiste teatises ei ole komisjon võtnud endale kohustust kasutada nõudluse asendatavuse hindamiseks teatud konkreetset erilist meetodit. Ta on hoopis sedastanud, et tema võetav lähenemisviis peab muutuma vastavalt iga üksikjuhtumiga seotud olukorrale, ja on jätnud endale märkimisväärse kaalutlusõiguse, et saaks iga üksikjuhtumit käsitleda asjakohaselt.

(vt punktid 516, 519)

19. Mis puudutab komisjonipoolset koondumise ühisturuga kokkusobivuse hindamist ja arvestades, et teatise asjaomase turu mõiste kohta ühenduse konkurentsiõiguses punkt 36 täpsustab, et „funktsionaalne asendatavus või omaduste sarnasus ei ole iseenesest piisavad kriteeriumid, kuna klientide reaktsioon suhtelistele hinnamuutustele võib põhineda ka muudel kaalutlustel”, siis järeldub sellest tsitaadist hoopis, et teatavatel juhtudel ja pigem üldreeglina on tooted, mis on funktsionaalselt üksteisega asendatavad ja mille omadused on samasugused, asendatavad, välja arvatud spetsiifilised vastupidised olukorrad.

(vt punkt 524)

20. EÜ artikli 82 kohaldamisel ei ole ettevõtja turgu valitseva seisundi tuvastamine iseenesest etteheide ettevõtjale, vaid see tähendab üksnes seda, et sõltumata sellise seisundi põhjustest on asjaomasel ettevõtjal eriline kohustus oma käitumisega mitte kahjustada ja moonutada konkurentsi ühisturul. EÜ artiklis 82 sätestatud kuritarvitamise mõiste on ka objektiivne mõiste, mis tähendab turgu valitseva seisundiga ettevõtja käitumist, mis võib mõjutada sellise turu struktuuri, millel just asjaomase ettevõtja olemasolu tõttu on konkurents nõrgenenud, ja mis takistab turul veel olemasoleva konkurentsi säilimist ja selle konkurentsi arengut seetõttu, et see ettevõtja kasutab teisi vahendeid kui need, mida kasutatakse ettevõtjate äritegevusel põhinevate toodete või teenuste tavapärases konkurentsis.

Olukorras, kus ainus vahetu konkurents teataval turul on kaudne ja juba suhteliselt nõrk, on eriti kahjulik, et ettevõtja ostab ainsa konkurendi, kes asjaomasel turul veel müügiga tegeleb. Analoogia alusel tuleb kohaldada eespool nimetatud põhimõtteid, mis on välja töötatud ettevõtjate koondumise kontrolli õiguslikule valdkonnale lähedases turgu valitseva seisundi kuritarvitamise keelu valdkonnas, ja järeldada, et mida olulisema turgu valitseva seisundiga on ettevõtja, seda erilisem kohustus on tal hoiduda tegevusest, mis võib nõrgendada konkurentsi, ja veelgi enam tegevusest, mis võib kõrvaldada turule veel alles jäänud konkurentsi.

Seega tuleb sellises olukorras koondumise osalistel esitada tõendeid, et enne koondumistehingut ei olnud turul üldse tõhusat konkurentsi.

(vt punktid 549–551)

21. Määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle alusel on komisjon pädev heaks kiitma vaid selliseid kohustusi, mis muudavad komisjonile teatatud koondumistehingu ühisturuga kokkusobivaks. Seega tuleb järeldada, et poolte väljapakutud struktuurilised kohustused täidavad selle tingimuse vaid siis, kui komisjon saab kindlalt järeldada, et neid oleks võimalik täita ja et neist tulenevad äritegevuse uued struktuurid on piisavalt elujõulised ja kestvad selleks, et turgu valitseva seisundi tekkimine või tugevnemine või tõhusa konkurentsi takistamine, mida kohustusega üritatakse ära hoida, ei saaks toimuda lähitulevikus.

(vt punktid 555, 612)

22. Õiguskindluse ja hea õigusemõistmise tagamiseks peavad selleks, et hagiavaldus oleks vastuvõetav, selle aluseks olevad olulised faktilised ja õiguslikud asjaolud tulenema vähemalt kokkuvõtlikult, ent ühtselt ja arusaadavalt hagiavalduse tekstist. Kuigi teatud täpselt määratletud punktide osas saab hagiavalduse teksti toetada ja täiendada viidetega hagiavaldusele lisatud tõendite osadele, ei saa üldine viide kirjalikele dokumentidele, isegi kui need on hagiavaldusele lisatud, asendada õigusliku argumentatsiooni peamisi elemente, mis peavad olema välja toodud hagiavalduses.

(vt punkt 592)

23. Toimikuga tutvumise õiguse eesmärk konkurentsiasjades on anda vastuväiteteatise adressaatidele võimalus tutvuda komisjoni toimikus sisalduvate tõenditega, et nad saaksid esitada tõhusalt oma seisukohti järelduste kohta, mida komisjon on asjassepuutuvate tõendite põhjal vastuväiteteatises teinud. Õigus tutvuda toimikuga on põhjendatud vajadusega tagada asjaomastele ettevõtjatele võimalus ennast tõhusalt kaitsta asjassepuutuvas vastuväiteteatises nende vastu esitatud vastuväidete eest.

Komisjon saab siiski keelata juurdepääsu teatavatele dokumentidele, eelkõige teiste ettevõtjate ärisaladusi sisaldavatele dokumentidele või nende osadele, komisjoni sisedokumentidele, teabele, mille põhjal saab kindlaks teha anonüümseks jääda soovivaid kaebuse esitajaid ning teabele, mis on komisjonile esitatud tingimusel, et selle konfidentsiaalsus säilib.

Kuigi ettevõtjatel on õigus kaitsta oma ärisaladust, peab selle õiguse kaitsmine olema tasakaalus kaitseõiguse tagamisega. Komisjon võib vastandlike huvide arvessevõtmiseks koostada ärisaladusi või muid tundlikke andmeid sisaldavate dokumentide mittekonfidentsiaalseid versioone. Samu põhimõtteid tuleb kohaldada määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle alusel uuritavate koondumisasjade toimikuga tutvumisele, kuigi selliste põhimõtete kohaldamisel tuleb mõistlikult arvestada kiiruse nõudega, mis iseloomustab üldiselt määruses sätestatut. Koondumise kontrollimisel puudub kaitseõiguste tagamiseks vajadus kohaldada erinevat või laiemat kaitset kui seda antakse õigusrikkumiste asjades.

(vt punktid 629–631)

24. Konkurentsialases haldusmenetluses tuleb eristada isiku kahjuks tulevat teavet sisaldavaid tõendeid ja dokumente, mis on ise süüst vabastavad või sisaldavad isiku suhtes kasulikke tõendeid, kui käsitletakse juurdepääsu toimikule. Kahjustavad tõendid on asjakohased vaid siis, kui komisjon neile tugineb, millisel juhul on neist teavitamine oluline, kuid kui ta neile ei tugine, ei mõjuta nende esitamata jätmine mingil viisil menetluse seaduslikkust. Vastupidi, kui ilmneb, et ettevõtjal ei ole olnud haldusmenetluses võimalust tutvuda talle kasuks tulevate dokumentidega ehk tõenditega, mis oleksid võinud olla kasulikud tema kaitse ettevalmistamiseks ja mille tõttu haldusmenetluses oleks jõutud teistsugusele lõpptulemusele, kui ettevõtja oleks saanud neile viidata, tuleb üldjuhul pidada otsuse arutluskäiku, mida selline dokument mõjutab, viga sisaldavaks.

(vt punkt 649)

25. Konfidentsiaalsustaotlus võib õigustada konkurentsimenetluses juurdepääsu keeldu kolmandatelt isikutelt pärinevatele dokumentidele, nagu näiteks kaebused. Turgu valitseva seisundiga ettevõtja võib võtta sunnimeetmeid selliste konkurentide, tarnijate või klientide suhtes, kes on teinud komisjoni läbiviidud uurimises koostööd, ja sel juhul kolmandad ettevõtjad, kes annavad komisjoni uurimise käigus talle dokumendid, mille osas nad leiavad, et nende andmine võib põhjustada nende suhtes sunnimeetmete võtmise, annavad nad need üksnes selle teadmisega, et nende esitatud konfidentsiaalsustaotlust arvestatakse.

(vt punkt 650)

26. Konkurentsiõigusega seotud menetluses puudutab õigus olla ära kuulatud üksnes väiteid, millega komisjon kavatseb arvestada.

Kuna määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle artikli 6 lõike 1 punktis c mõeldud menetluse alustamist puudutava otsuse eesmärk ei ole esitada pooltele vastaväiteid, vaid esitada üksnes tõsised esialgsed kahtlused, mis komisjonil on tekkinud ja mille tõttu ta saab algatada uurimise teise staadiumi, ei saa ettevõtja väita, et asjaolu, et enne vastuväiteteatise esitamist puudus tal juurdepääs toimikule, on mõjutanud tema kaitse ettevalmistamise võimalust. Asjaolu, et ettevõtjal on olnud võimalus esitada asjas kirjalikke ja suulisi märkusi vastuväiteteatise kohta pärast seda, kui tal oli olnud võimalus tutvuda komisjoni haldusmenetluse toimikuga, on andnud talle võimaluse avaldada aegsasti oma seisukoht komisjoni poolt arvessevõetud vastuväidete kohta.

(vt punktid 692 ja 693)

27. Kuigi määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle artikli 18 lõigetele 1 ja 3 kohaselt peab koondumise osalistel olema õigus esitada märkusi menetluse alustamisest alates, ei tähenda see, et komisjon peaks andma neile võimaluse tutvuda enda haldusmenetluse toimikuga sellises varases staadiumis. Seda, et osalistel peab olema võimalus tutvuda komisjoni haldustoimikuga, et võimaldada enda kaitsmist komisjoni vastuväiteteatises esitatud lõplike vastuväidete vastu, ei saa tõlgendada nii, et komisjoni kohustatakse andma neile võimalus tutvuda tema toimikuga osade kaupa kogu menetluse ajal, sest see oleks institutsioonile ebaproportsionaalne kohustus.

(vt punkt 694)

28. Et komisjon saaks järgida määruses nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle ettenähtud tähtaegu, on vaja, et menetluse igas staadiumis määratavad vahetähtajad oleksid samuti lühikesed. See asjaolu muudab olukorra, milles kõik menetluse pooled peavad töötama, vähem soodsaks, kuid seadusandja on leidnud, et menetluse kui terviku kiirusest saadav kasu õigustab neid ohverdusi, arvestades eelkõige koondumisest teatanud osaliste kaubanduslikku huvi viia oma projekt lõpule nii kiiresti kui võimalik. Kaitseõiguste väidetavate rikkumiste hindamisel määrust nr 4064/89 puudutava menetluse kontekstis on vaja arvestada nimetatud määruse üldisele mõttele omase kiire menetlemise nõudega.

Samuti sätestatakse määruse nr 447/98 nõukogu määruses nr 4064/89 ettenähtud teatiste, tähtaegade ja ärakuulamiste kohta artiklis 21, mida kohaldatakse eelkõige selle määruse artiklis 13 kehtestatud vastuväiteteatisele vastamiseks antavatele tähtaegadele, et komisjon võtab arvesse avalduste koostamiseks kuluvat aega ning asja kiireloomulisust. Komisjoni ülesanne on seega võimaluste piires kokku sobitada koondumisest teatanud poolte kaitseõigused ja vajadus lõpliku otsuse kiireks tegemiseks.

Seetõttu võivad koondumise osalised tugineda neile menetluses antud tähtaegade lühidusele üksnes siis, kui need tähtajad ei ole kogu menetluse pikkust arvestades proportsionaalsed.

(vt punktid 701–703)

29. Kuigi ärakuulamismenetluse eest vastutava ametniku seisundit on muudetud otsuse 2001/462 ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes jõustumisel eelkõige selles osas, et ta on nüüdsest haldustasandil otsuse artikli 2 lõike 2 alusel konkurentsi peadirektoraadi asemel seotud konkurentsi eest vastutava komisjoniliikmega, nähtub sellest otsusest selgelt, et ärakuulamise eest vastutava ametniku uus ametikoht asendab otseselt otsuses 94/810 ette nähtud samanimelist endist ametikohta. Seega, kuna puudub otsus, mille alusel oleks ärakuulamise eest vastutava endise ametniku volitused lõppenud vastavalt otsuse 2001/462 artikli 2 lõikele 1, on ta jäänud ametisse ka pärast selle otsuse jõustumist.

Eespool esitatud sätete tõlgendust kinnitab objektiivne vajadus tagada ärakuulamise eest vastutava ametniku ametikoha järjepidevus vastavalt hea halduse põhimõttele. Otsus 2001/462 jõustus vaieldamatult ajal, kui teatud menetlused olid pooleli. Kui otsuse 2001/462 jõustumise tagajärjel koos sellega, et uut ärakuulamise eest vastutavat ametnikku ei olnud nimetatud, ükski isik ei oleks olnud pädev seda ametit pidama, oleks olnud neid menetlusi võimatu jätkata, millega oleks ka võetud määruse nr 4064/89 sätetelt ja otsuse 2001/462 sätetelt tõhus mõju sellistele menetlustele. Seetõttu oli ärakuulamise eest vastutav ametnik, kes oli ametis otsuse 2001/462 jõustumisel, edasi pädev kuni uue korra kehtestamiseni, vähemalt selliste menetluste lõpule viimiseks, mis olid juba tema uurida.

(vt punktid 719 ja 720)

30. Põhiõigused on ühenduse õiguse üldpõhimõtete lahutamatu osa, mille järgimist tagab ühenduse kohus. Euroopa Kohus ja Esimese Astme Kohus lähtuvad nii liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest kui ka sellistes inimõiguste kaitset käsitlevates rahvusvahelistes lepingutes sisalduvatest seisukohtadest, mille raames liikmesriigid teevad koostööd ja millega nad on ühinenud. Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon on sellega seoses eriti oluline. EL artikli 6 lõikest 2 nähtub, et „Liit austab põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid, nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest”.

(vt punkt 725)

ESIMESE ASTME KOHTU OTSUS (teine koda laiendatud koosseisus)

14. detsember 2005( )

Tühistamishagi – Konkurents – Komisjoni otsus, mis tunnistab koondumise ühisturuga kokkusobimatuks – Määrus (EMÜ) nr 4064/89 – Aeronautikaga seotud turud – Honeywelli omandamine General Electricu poolt – Vertikaalne integreerumine – Pakettmüük – Kõrvaldamise mõjud – Horisontaalsed kattumised – Kaitseõigused

Kohtuasjas T‑210/01,

General Electric Company, asukoht Fairfield, Connecticut (Ameerika Ühendriigid), esindajad: N. Green, C. Booth, QC, barrister J. Simor, barrister K. Bacon, solicitor S. Baxter, advokaat L. Vogel ja advokaat J. Vogel ning, algselt advokaat M. Van Kerckhove ning hiljem solicitor J. O’Leary, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,

hageja,

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: R. Lyal, P. Hellström ja F. Siredey‑Garnier, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,

kostja,

keda toetasid menetlusse astujad

Rolls-Royce plc, asukoht London (Ühendkuningriik), esindaja: solicitor A. Renshaw,

ja

Rockwell Collins, Inc., asukoht Cedar Rapids, Iowa (Ameerika Ühendriigid), esindajad: solicitor T. Soames, solicitor J. Davies ja solicitor A. Ryan ning advokaat P. D. Camesasca,

menetlusse astujad,

mille esemeks on nõue tühistada komisjoni 3. juuli 2001. aasta otsus 2004/134/EÜ, millega tunnistati koondumine kokkusobimatuks ühisturu ja EMP lepinguga (asi nr COMP/M.2220 – General Electric/Honeywell) (ELT 2004, L 48, lk 1),

EUROOPA ÜHENDUSTE

ESIMESE ASTME KOHUS (teine koda laiendatud koosseisus),

koosseisus: koja esimees J. Pirrung, kohtunikud V. Tiili, A. W. H. Meij, M. Vilaras ja N. J. Forwood,

kohtusekretär: ametnik J. Plingers,

arvestades kirjalikus menetluses ja seejärel 27. mai 2004. aasta kohtuistungil esitatut,

on teinud järgmise

otsuse

Õiguslik raamistik

1 Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜT L 395, lk 1, korrigeeritud redaktsioonis avaldatud EÜT 1990, L 257, lk 13), mida viimati on muudetud nõukogu 30. juuni 1997. aasta määrusega (EÜ) nr 1310/97 (EÜT L 180, lk 1), (edaspidi korrigeeritud ja muudetud kujul „määrus nr 4064/89”), artikli 2 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud:

„2. Koondumine, mis ei tekita ega tugevda turgu valitsevat seisundit, mille tulemusel tõhus konkurents oleks ühisturus või selle olulises osas märkimisväärselt takistatud, kuulutatakse ühisturuga kokkusobivaks.

3. Koondumine, mis tekitab või tugevdab turgu valitsevat seisundit, mille tulemusel tõhus konkurents oleks ühisturus või selle olulises osas märkimisväärselt takistatud, kuulutatakse ühisturuga kokkusobimatuks.”

Vaidluse taust

2 General Electric Company (edaspidi „GE” või „hageja”) on mitmekülgne tööstusettevõtja, kes tegeleb peamiselt lennukimootorite, kodumasinate, informaatikateenuste, energeetikasüsteemide, valgustuse, tööstuslike ja meditsiiniliste süsteemide, plastikmaterjalide, teleülekannete, finantsteenuste ja transporditeenuste valdkonnas.

3 Honeywell International Inc. on ettevõtja, kes tegutseb peamiselt aeronautikatoodete ja -teenuste, sõidukite, elektroonika, erikemikaalide, kõrgetasemeliste ekspluatatsiooniomadustega polümeeride, transpordi- ja energiasüsteemide ning elamute ja tööstushoonete järelevalve turgudel.

4 22. oktoobril 2000 sõlmisid GE ja hageja kokkuleppe, mille kohaselt GE omandas Honeywelli kogu kapitali (edaspidi „koondumine”), mille tulemusel sai Honeywellist GE 100-protsendilise osalusega tütarettevõtja.

5 5. veebruaril 2001 sai komisjon koondumise kohta ametliku teate vastavalt määruse nr 4064/89 artiklile 4.

6 Asudes seisukohale, et määrust nr 4064/89 võib koondumisele kohaldada, otsustas komisjon 1. märtsil 2001 algatada nimetatud määruse artikli 6 lõike 1 punktis c ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingu artiklis 57 sätestatud uurimismenetluse (edaspidi „menetluse alustamise otsus”).

7 15. märtsil 2001 esitasid GE ja Honeywell komisjonile menetluse alustamise otsuse kohta ühised märkused.

8 8. mail 2001 esitas komisjon GE-le vastuväiteteatise (edaspidi „VT”), millele GE vastas 24. mail 2001.

9 29. ja 30 mail 2001 toimus komisjoni, GE ja Honeywelli vaheline suuline arutelu.

10 Komisjonilt koondumisele heakskiidu saamise eesmärgil tegid GE ja Honeywell ühiselt 14. ja 28. juunil 2001 ettepaneku kahe järjestikuse seeria kohustuste võtmise kohta.

11 3. juulil 2001 võttis komisjon vastu otsuse 2004/134/EÜ (asi nr COMP/M.2220 – General Electric/Honeywell) (ELT 2004, L 48 lk 1), millega tunnistati koondumine ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobimatuks (edaspidi „vaidlustatud otsus”).

Vaidlustatud otsus

12 Vaidlustatud otsuse resolutiivosa on sõnastatud alljärgnevalt:

„Artikkel 1

[T]unnistada koondumine, millega [GE] omandab valitseva mõju Honeywell International Inc.-i üle, ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobimatuks.

Artikkel 2

[Vaidlustatud otsuse] adressaat on

[GE].

[...]”

[Siin ja edaspidi on osundatud otsust tsiteeritud mitteametlikus tõlkes]

13 Vaidlustatud otsuse põhjendustest võib teha alljärgneva kokkuvõtte.

14 Komisjoni arvates oli GE-l juba enne koondumist suuremõõtmeliste kommertslennukite ja regionaallende teostavate suuremõõtmeliste lennukite reaktiivmootorite ülemaailmsel turul turgu valitsev seisund (vt selle kohta vastavalt vaidlustatud otsuse põhjendused 45−83 ja 84−87 ning põhjendused 107−229). Tema tugev positsioon turul, arvestades ka tema rahalist võimsust ja vertikaalset integreeritust õhusõidukite liisimisse, olid muu hulgas asjaolud, mis võimaldasid järeldada, et hagejal on nendel turgudel turgu valitsev seisund. Uurimise tulemused näitasid ka seda, et Honeywell oli avioonikaga seotud ja mitteseotud toodete (põhjendused 241−275) ja ärilennukite reaktiivmootorite (põhjendused 88 ja 89) ning reaktiivmootorite käivitamiseks vajalike seadmete peamine tootja eelkõige suuremõõtmeliste kommertslennukite reaktiivmootoritele, mis on reaktiivmootorite tootmisel keskse tähtsusega (põhjendused 331−340).

15 Kahe ettevõtja tegevuse ühendamine oleks kaasa toonud turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise paljudel turgudel. Eelkõige leidis komisjon, et GE olemasolev turgu valitsev seisund suuremõõtmeliste kommertslennukite reaktiivmootorite ülemaailmsel turul tugevneb koondumise „vertikaalsete” mõjude tõttu, mis tuleneb GE kui nimetatud reaktiivmootorite tootja tegevuse ja Honeywelli kui nimetatud reaktiivmootorite süüteseadmete tootja tegevuse integreerimisest (vaidlustatud otsuse põhjendused 419−427). Ta järeldas ka, et turgu valitsev seisund tekib erinevatel avioonikaga seotud ja mitteseotud toodete ülemaailmsetel turgudel, kus Honeywellil oli juba tugev seisund enne koondumist kahte liiki „konglomeraatmõjude” tõttu. Komisjoni sõnul olid need mõjud esiteks sellised, mis tulenesid protsessist, mida nimetatakse „turuosade ümberpaigutamiseks” (share shifting), mis seisneb hageja kontserni kuuluva GE Capitali rahalise võimsuse laienemises neile turgudele ja kaubanduslikes eelistes, mis tulenevad peamiselt hageja kontserni kuuluva teise äriühingu GE Capital Aviation Services’e (GECAS) õhusõidukite ostmisest ja liisimisest (põhjendused 342−348 ja 405−411). Teiseks prognoosis komisjon mõjusid, mis tekivad ühinemisel tekkiva üksuse tulevikus kasutatavast pakettmüügist – puhas, tehniline ja sega pakettmüük – hõlmates ühelt poolt nii endise GE reaktiivmootoreid kui teiselt poolt avioonikaga seotud ja mitteseotud tooteid endiselt Honeywellilt (põhjendused 349−404). Komisjon leidis, et tulevikus praktiseeritav pakettmüük tugevdab ka turgu valitsevat seisundit, mis GE-l juba oli suuremõõtmeliste kommertslennukite reaktiivmootorite turul.

16 Lisaks järeldas komisjon, et GE juba olemasolev turgu valitsev seisund regionaallende teostavate suuremõõtmeliste lennukite reaktiivmootorite ülemaailmsel turul tugevneks ja et tekiks ühinemisel tekkiva üksuse turgu valitsev seisund kommertslennukite reaktiivmootorite ülemaailmsel turul eelkõige „horisontaalsete kattumiste” tõttu, arvestades, et nii GE kui ka Honeywell tegutsesid neil turgudel enne koondumist tootjatena (vaidlustatud otsuse põhjendused 428−431 ja 435−437). Samuti leidis ta, et turgu valitsev seisund tekiks eelkõige teatatud koondumise kahe osalise vahelise horisontaalse kattumise tõttu meresõidukite väikeste gaasiturbiinide ülemaailmsel turul (põhjendused 468−477).

17 Seega, kuna komisjon pidas koondumise osaliste väljapakutud kohustusi tehingust tulenevate konkurentsialaste probleemide lahendamiseks ebapiisavateks (vaidlustatud otsuse põhjendused 500−533 ja 546−563), järeldas ta vaidlustatud otsuse põhjenduses 567, et koondumine tekitaks või tugevdaks mitmeid turgu valitsevaid seisundeid, mille tulemusel oleks tõhus konkurents ühisturul märkimisväärselt takistatud, ja et seetõttu tuleb koondumine tunnistada ühisturuga kokkusobimatuks vastavalt määruse nr 4064/89 artikli 8 lõikele 3.

Menetlus

18 Hageja esitas käesoleva hagi Esimese Astme Kohtule hagiavaldusega, mis saabus kohtukantseleisse 12. septembril 2001. Samal päeval esitas vaidlustatud otsuse peale hagi ka Honeywell (kohtuasi T‑209/01).

19 Esimese Astme Kohtu kohtukantseleile 11., 15. ja 16. jaanuaril 2002 esitatud menetlusdokumentidega taotlesid vastavalt Rolls-Royce plc, Rockwell Collins Inc (edaspidi „Rockwell”) ja Thales SA käesolevas asjas menetlusse astumist komisjoni nõuete toetuseks.

20 Hageja taotles, et teatavat tema ja komisjoni esitatud menetlusdokumentides sisalduvat informatsiooni käsitletaks menetlusse astujate suhtes konfidentsiaalsena.

21 26. juuni 2002. aasta määrusega lubas Esimese Astme Kohtu esimese koja esimees asjas menetlusse astuda Rolls-Royce’il ja Rockwellil. Sama määrusega rahuldas kohus hageja informatsiooni konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse, jättes menetlusse astujatele selle kohta märkuste esitamise õiguse. Vastavalt Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 116 lõikele 6 lubati Thalesel menetlusse astuda suulises menetluses kohtuistungi ettekande alusel.

22 Seoses Esimese Astme Kohtu kodade koosseisude muutmisega Esimese Astme Kohtu 13. septembri 2004. aasta otsuse alusel (ELT C 251, lk 12) määrati asja ettekandja-kohtunik Esimese Astme Kohtu teise kotta, mistõttu anti teisele kojale lahendada ka käesolev kohtuasi.

23 Kodukorra artikli 14 kohaselt ja teise koja ettepanekul otsustas Esimese Astme Kohus pärast poolte ärakuulamist vastavalt kodukorra artiklile 51 suunata asja lahendamiseks koja laiendatud koosseisule.

24 Esimese Astme Kohtu kohtukantseleile 2. veebruaril 2004 esitatud kirjaga loobus Thales menetluses osalemast. Pärast poolte ärakuulamist kinnitas Esimese Astme Kohtu laiendatud teise koja esimees Thalese loobumise 23. märtsi 2004. aasta määrusega.

25 Hageja palus 17. märtsi 2004. aasta kirjas liita käesolev kohtuasi kohtuasjaga T‑209/01. Laiendatud teise koja esimees jättis võimaliku liitmise üle otsustamise sellele kojale vastavalt kodukorra artiklile 50.

26 Ettekandja-kohtuniku ettekande alusel otsustas Esimese Astme Kohus avada suulise menetluse ja esitas pooltele kodukorra artiklis 64 sätestatud menetlust korraldavate meetmetena küsimusi. Komisjonil paluti teatud dokumendid esitada enne kohtuistungit. Pooled täitsid esitatud palved.

27 Poolte kohtukõned ning nende vastused Esimese Astme Kohtu esitatud küsimustele kuulati ära 27. mai 2004. aasta kohtuistungil. Kohtuistungi lõppedes suuline menetlus lõpetati.

28 8. juuni 2004. aasta kirjaga esitas hageja Esimese Astme Kohtu kohtukantseleile taotluse suulise menetluse uuendamiseks ja täiendavad märkused kohtuasja teatavate aspektide kohta, millele oli lisatud mitmeid uusi dokumente. 8. juuli 2004. aasta määrusega otsustas Esimese Astme Kohus kooskõlas kodukorra artikliga 62 suulise menetluse uuendada.

29 Pooled ära kuulanud, võttis Esimese Astme Kohus vastavalt kodukorra artiklile 64 tarvitusele menetlust korraldava meetme, mis seisnes hageja 8. juunil 2004 esitatud dokumentide ja märkuste toimikusse lisamises. Toimikusse lisati ka komisjoni ja menetlusse astujate märkused nende dokumentide asjakohasuse kohta.

30 Esimese Astme Kohtu palvel esitasid pooled täiendavaid märkusi ja dokumente seoses hageja esialgsetes märkustes tõstatatud küsimustega. Need dokumendid lisati samuti toimikusse.

31 Suuline menetlus lõpetati seejärel uuesti 23. novembril 2004.

Poolte nõuded

32 Hageja palub Esimese Astme Kohtul:

– tühistada vaidlustatud otsus;

– mõista kohtukulud välja komisjonilt.

33 Komisjon, keda toetavad Rolls-Royce ja Rockwell, palub Esimese Astme Kohtul:

– jätta hagi rahuldamata;

– mõista kohtukulud välja hagejalt.

Õiguslik käsitlus

34 Hageja tõstatab menetlusdokumentides mitmeid küsimusi, mis puudutavad tema hagi ulatust, Esimese Astme Kohtu kontrolli ulatust ning vaidlustatud otsuses komisjoni kohaldatud üldiseid kriteeriume. Neid küsimusi käsitletakse kõigepealt.

35 Hageja vaidlustab komisjoni sedastuse vaidlustatud otsuses, mis on lähtepunktiks konkurentsi teiste aspektide analüüsimisel, mille kohaselt hagejal olevat enne koondumist olnud turgu valitsev seisund suuremõõtmeliste kommertslennukite reaktiivmootorite turul. Seda aspekti uuritakse esmajärjekorras.

36 Samuti vaidlustab hageja komisjoni järeldused koondumise tulemusel tekkiva vertikaalse kattumise, konglomeraatmõjude ja horisontaalsete kattumiste kohta. Neid küsimusi uuritakse järjekorras teise, kolmanda ja neljandana.

37 Viimaks viitab hageja vaidlustatud otsust mõjutavatele menetlusnormide rikkumisele. Neid aspekte käsitletakse viimasena.

A – Esialgsed küsimused

1. Liitmistaotlus

38 Tuleb sedastada, et kahe kohtuasja, milles hagejad on erinevad, liitmise fakt ei saa muuta kummagi eraldi esitatud hagi ulatust, kuna see rikuks eraldi esitatud hagiavalduste iseseisvust ja sõltumatust (21. juuni 2001. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑280/99 P–C‑282/99 P: Moccia Irme jt v. komisjon, EKL 2001, lk I‑4717, punktid 61‑68, eelkõige punkt 66).

39 Esimese Astme Kohus leiab, et ei ole vajadust liita käesolevat kohtuasja kohtuasjaga T‑209/01, kui võtta eelkõige arvesse kahe asjassepuutuva hagi erinevat ulatust. Hageja 17. märtsi 2004. aasta kirjas esitatud vastav taotlus tuleb seega rahuldamata jätta.

2. Erinevate osade, millel põhineb komisjoni järeldus koondumise kokkusobimatuse kohta ühisturuga, omavahelised seosed

a) Poolte argumendid

40 Hageja märgib, et kostja vastuses rõhutas komisjon, et tema arutluskäigu osad vaidlustatud otsuses toetavad üksteist ning seetõttu oleks kunstlik analüüsida neid üksteisest eraldatult. Seega ei ole käesoleval juhul võimalik kohaldada analoogia alusel lahendust, mis tuleneb 22. oktoobri 2002. aasta otsusest kohtuasjas T‑301/01: Schneider Electric v. komisjon (EKL 2002, lk II‑4071), mille kohaselt vead, mis sisalduvad komisjoni teatavate uuritud turgude analüüsis, ei ole otsuse tühistamise piisavaks aluseks, kui otsus põhineb ka teiste turgude analüüsil, mis osutub põhjendatuks. Sellega seoses rõhutas hageja kohtuistungil, et Esimese Astme Kohus ei saa asendada komisjoni koondumisele antud hinnangut enda omaga. Seega, kui otsustatakse, et teatavad vaidlustatud otsuses esinevad põhjendused on ebaseaduslikud ja teised mitte, siis ei kuulu ühenduse kohtu pädevusse hinnata, kas arutluskäigu põhjendatud osad on piisavaks aluseks komisjoni järeldusele, et teatatud tehing oli ühisturuga kokkusobimatu.

41 Komisjon tuletab meelde, et vaidlustatud otsus põhineb üksteist täiendavatel faktilistel ja õiguslikel asjaoludel, hõlmates horisontaal-, vertikaal- ja konglomeraatmõjusid. Komisjon rõhutab siiski, et igaüks neist asjaoludest õigustab koondumise keelamist.

b) Esimese Astme Kohtu hinnang

42 Esiteks tuleb märkida, et kui otsuse teatud põhjendused on iseenesest olemuselt sellised, et nende alusel võib otsuse õiguslikult põhjendatuks lugeda, siis ei mõjuta otsuse ülejäänud põhjendustes tehtud vead kindlasti otsuse resolutiivosa (vt analoogia alusel 12. juuli 2001. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑302/99 P ja C‑308/99 P: komisjon ja Prantsusmaa v. TF1, EKL 2001, lk I‑5603, punktid 26‑29).

43 Lisaks juhul, kui komisjon tugineb oma otsuse resolutiivosas argumentatsiooni mitmele iseseisvale osale, millest igaühest piisaks sellise resolutiivosa põhjendamiseks, tuleb see otsus tühistada vaid juhul, kui argumentatsiooni iga iseseisev osa on õigusvastane. Seda eeldust arvestades ei ole vaidlustatud otsuse tühistamine õigustatud otsuses esineva vaid otsuse argumentatsiooni ühte iseseisvat osa puudutava eksimuse või muu otsuse õigusvastaseks muutva asjaolu alusel, sest sellel ei saa otsuse koostanud institutsiooni poolt heakskiidetud resolutiivosa seisukohast olla määravat mõju (vt analoogia alusel 14. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas T‑126/99: Graphischer Maschinenbau v. komisjon, EKL 2002, lk II‑2427, punktid 49–51 ja viidatud kohtupraktika).

44 See reegel kehtib eriti koondumise kontrolli puudutavate otsuste kontekstis (vt selle kohta eespool punktis 40 viidatud kohtuotsus Schneider Electric v. komisjon, punktid 404‑420).

45 Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et komisjon peab keelama koondumise, kui see vastab määruse nr 4064/89 artikli 2 lõike 3 kriteeriumidele. Selle määruse artikli 2 lõike 1 punktist a järeldub, et komisjon peab koondumise hindamisel arvestama eelkõige ühisturul tõhusa konkurentsi säilitamise ja arendamise vajadust, pidades eelkõige silmas kõigi asjaomaste turgude struktuuri. Seega komisjoni hinnang, kas tehing tekitab või tugevdab ühte või mitut turgu valitsevat seisundit, mille tulemusel tõhus konkurents oleks oluliselt takistatud, peab arvestama tingimusi, mis valitsevad igal sellisel turul, mida teatatud koondumistehing võib mõjutada. Seetõttu, kui ta leiab, et nimetatud kriteeriumid on täidetud kasvõi ainult ühe asjaomase turu puhul, tuleb koondumine kuulutada ühisturuga kokkusobimatuks.

46 Käesolevas asjas on komisjon vaidlustatud otsuse põhjenduses 567 täpsustanud, et „kõigi nende põhjuste tõttu oli põhjust järeldada, et plaanitud koondumine tekitaks või tugevdaks turgu valitsevat seisundit [suuremõõtmeliste kommertslennukite mootorite], [regionaallende teostavate suuremõõtmeliste lennukite mootorite], [ärilennukite mootorite], avioonikaga seotud ja mitteseotud toodete ja meresõidukite väikeste gaasiturbiinide turul, mille tagajärjel oleks tõhus konkurents ühenduse turul oluliselt takistatud”.

47 Tuleb sedastada, et vaidlustatud otsus ei pane igal vastaval turul komisjoni uuritud ja eelmises punktis märgitud järeldustes loetletud konkurentsiprobleeme tähtsuse järjekorda. Vastupidi, võttes arvesse määruse 4064/89 artiklis 2 sätestatut, võib seda järeldust mõista ainult nii, et teatatud tehing oleks igal nimetatud turul tekitanud turgu valitseva seisundi või siis seal tugevdanud turgu valitsevat seisundit, mille tulemusel oleks tõhus konkurents ühisturul märkimisväärselt takistatud.

48 Arvestades eespool toodut tuleb järeldada, et vaidlustatud otsus tuleb tühistada vaid siis, kui on põhjust sedastada, et mitte üksnes teatavad selle põhjendused on õigusvastased, vaid ka siis, kui põhjendustest, mis ei ole õigusvastased, ei piisa, et põhjendada teatatud tehingu kokkusobimatust ühisturuga. Sellegipoolest ei kõrvalda selline sedastus vajadust uurida, kas teatavad vaidlustatud otsuses kindlakstehtud konkurentsiaspektid toetavad üksteist, nagu väidab kostja vastuses komisjon, mistõttu oleks kunstlik hinnata neist igat ühte teistest eraldatult.

3. Väljapakutud kohustused

49 Kõigepealt on 28. juuni 2001. aastal esitatud teise kohustuste seeria kehtivuse osas kindel, et koondumise osalised esitasid esimese kohustuste seeria 14. juunil 2001 (vt vaidlustatud otsuse põhjendused 485−533). Komisjon väidab ja hageja ei vaidle sellele vastu, et see päev oli viimane võimalus teha ettepanek kohustuste võtmiseks vastavalt komisjoni 1. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 447/98 nõukogu määruses (EMÜ) nr 4064/89 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) ettenähtud teatiste, tähtaegade ja ärakuulamiste kohta artikli 18 lõikele 2 (EÜT L 61, lk 1). Sellegipoolest tegid koondumise osalised ettepaneku teise kohustuste seeria võtmiseks 28. juunil 2001 (vt vaidlustatud otsuse põhjendused 534−566) ja seejuures märkisid, et need kohustused asendavad 14. juunil 2001 väljapakutud kohustusi.

50 Sellega seoses tuleb sedastada, et kahe kohustuste seeria ainsad erinevused puudutavad tegutsemiskohustust seoses GECAS-ega ja struktuurilisi kohustusi seoses Honeywelli teatavate tegevusalade kavandatava loovutamisega erinevatel avioonikaga seotud ja mitteseotud toodete turgudel. Nende erinevuste võimalikku mõju uuritakse allpool konglomeraatmõjude sisu uurimise raames.

51 Hageja vaidlustas hagis komisjoni keeldumise võtta arvesse tegevust reguleerivaid kohustusi ja samuti märkis kohtuistungil, et selle keeldumisega moonutas komisjon kogu haldusmenetluse käiku ja jättis koondumise osalised ilma võimalusest teha ettepanekuid kohustuste võtmiseks, mis oleksid eelkõige lahendanud komisjoni kindlakstehtud horisontaalsetest kattumistest tulenevaid konkurentsialaseid probleeme. Arvestades selle argumendi väga laia ulatust, tuleb seda uurida käesolevas esialgses jaos.

52 Sellega seoses on komisjon käesoleval juhul selgelt avaldanud oma 8. mai 2001. aasta VT-s vastuväiteid, mis puudutavad ühinemise konkurentsivastaseid tagajärgi ja eelkõige neid, mis puudutavad ühinemisest tulenevaid horisontaalseid ja vertikaalseid mõjusid ning mida on vaidlustatud otsuses hiljem nimetatud (vt eelkõige nimetatud VT punktid 118−122, 124−126, 459−468, 469−471, 473, 474, 578−586 ja 612−633). Tuleb sedastada, et VT-s esitatud komisjoni vastuväidetele vastamiseks on hageja teinud 14. juunil 2001 ettepaneku eelkõige struktuuriliste kohustuste võtmiseks, mida komisjon uuris ja lükkas seejärel tagasi, sest nende täitmine oleks olnud praktilistel kaalutlustel takistatud. Hageja ei ole Esimese Astme Kohtule esitanud asjaolusid ega argumente, et selgitada konkreetselt, miks oli asjassepuutuvate kohustuste tagasilükkamine ebaseaduslik või põhjendamata (vt eelkõige punktid 487, 555 jj, 564 in fine, ja 610 allpool). Kuna asjassepuutuvad kohustused osutusid tehnilistelt või kaubanduslikult puudulikeks, mistõttu komisjon ei pidanud neid käesoleval juhul koondumise heakskiitmiseks piisavateks, ei saa neis puudustes süüdistada komisjoni ega täpsemalt tema võimalikku soovimatust nõustuda sellega, et muud tegevust puudutavad kohustused võiksid olla tõhusad. Tegelikult oli teatatud koondumise osalistel kohustus esitada igast vaatepunktist täielikud ja tõhusad kohustused põhimõtteliselt enne 14. juunit 2001.

53 Pärast suulise menetluse uuendamist parandas hageja oma märkustes kohtuistungil esitatud küsimusele antud vastust, milles ta nõustus, et komisjon oli teda tegelikult 22. juunil 2001 teavitanud põhjustest, miks tema 14. juunil 2001 esitatud kohustused tuli tagasi lükata. Seejärel väitis hageja, et komisjon oli jätnud talle mulje, et tehingu ühisturuga kokkusobivaks tunnistamiseks piisab, kui võtta rohkem kohustusi seoses GECAS-e tegevusega tulevikus. Oma argumendi toetuseks esitas ta selles hilises menetluse staadiumis kaks pressiteadet 14. ja 18. juunist 2001 ning ühe artikli 11. veebruarist 2002, milles kajastati sel ajal konkurentsi valdkonna eest vastutava komisjoni liikmega toimunud intervjuud. Peamiselt väidab hageja, et komisjon andis talle kindluse, mis tekitas tal õiguspärase ootuse.

54 Kõigepealt tuleb sedastada, et hageja on taotlenud kohustuste osas kohtumenetluse uuendamist, et üksnes lubataks tal parandada eelmises punktis mainitud faktiviga. Seega on tema märkused, milles tuginetakse kokkupuudetele komisjoniga, esitatud hilinenult ja järelikult on need vastuvõetamatud. Lisaks on esimest korda kohtuistungil esitatud õiguspärase ootuse põhimõtte puhul tegemist uue väitega ja see tuleb kodukorra artikli 48 lõike 2 alusel tagasi lükata.

55 Igal juhul on õiguspärase ootuse põhimõttele õigus tugineda igal isikul, kes on olukorras, millest nähtub, et ühenduse asutused on tekitanud temas põhjendatud lootusi (11. märtsi 1987. aasta otsus kohtuasjas 265/85: Van den Bergh en Jurgens v. komisjon, EKL 1987, lk 1155, punkt 44 ja 26. juuni 1990. aasta otsus kohtuasjas 152/88: Sofrimport v. komisjon, EKL 1990, lk I‑2477, punkt 26). Käesoleval juhul kokkupuuted, millele hageja tugineb ja mis leidsid aset tema ja komisjoni teenistuste vahel pärast esimese kohustuste seeria esitamist 14. juunil 2001 ja puudutasid võimalust, et esitatakse esimesest teataval määral erinev uus kohustuste seeria, ei saa tekitada selliseid lootusi ega järelikult õiguspärast ootust.

56 Eelnevast järeldub, et kohtuistungil ja suulise menetluse uuendamise raames esitatud kohustusi puudutavad hageja argumendid tuleb tagasi lükata.

4. Tõendamiskohustus ja ühenduse kohtu teostatava järelevalve ulatus

a) Poolte argumendid

57 Hageja väidab, et konglomeraatne koondumine, nagu käesoleval juhul teavitatud, põhjustab väga harva turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise, erinevalt horisontaalsest või vertikaalsest koondumisest. Seetõttu peab vastupidise väitmisel olema eriti veenvalt tõendatud konkurentsi kahjustava mehhanismi olemasolu.

58 Sellega seoses tugines hageja menetlusse astujate seisukohtade suhtes esitatud märkustes ja kohtuistungil Esimese Astme Kohtu 25. oktoobri 2002. aasta otsusele kohtuasjas T‑5/02: Tetra Laval v. komisjon (EKL 2002, lk II‑4381) rõhutamaks, et konglomeraatmõjude tõendamine eeldab täpset uurimist, mida kinnitavad veenvad tõendid, et tulevase tegevusega arvestamine nõuab erilist ettevaatlikkust ja et komisjoni analüüs peab olema eriti tõenäoline mõjude osas, mis ilmnevad pärast teatava aja möödumist. Samuti märkis ta, et asjaomase kohtuotsuse alusel on komisjoni kohustus arvestada hoiatavat mõju, mis võib ettevõtjale tekkida EÜ artiklis 82 nimetatud turgu valitseva seisundi kuritarvitamise keelust.

59 Komisjoni ja menetlusse astujate sõnul ei sea määrus nr 4064/89 ega kohtupraktika konglomeraatsete koondumiste puhul tõendamise taset kõrgemale.

b) Esimese Astme Kohtu hinnang

Üldised seisukohad

60 Kõigepealt tuleb meelde tuletada, et komisjonil on määruse nr 4064/89 materiaalõigusnormide ja eelkõige selle artikli 2 kohaldamisel õigus anda majandusalaseid hinnanguid. Sellest tulenevalt piirdub ühenduse kohtu järelevalve faktiliste asjaolude õigsuse ja ilmse hindamisvea puudumise kontrollimisega (31. märtsi 1998. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑68/94 ja C‑30/95: Prantsusmaa jt v. komisjon, nn Kali & Salz’i kohtuotsus, EKL 1998, lk I‑1375, punktid 223 ja 224 ja 15. veebruari 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑12/03 P: komisjon v. Tetra Laval, EKL 2005, lk I‑987, punkt 38).

61 Lisaks ei kehtesta määrus nr 4064/89 eeldust seoses teatatud tehingu ühisturuga kokkusobivuse või kokkusobivuse puudumisega. Ei saa järeldada, et komisjon peab kahtluse korral kalduma tema pädevusse jäävat koondumistehingut heaks kiitma, vaid pigem tuleb tal alati otsustada kindlalt ühes või teises suunas (vt selle kohta eespool punktis 58 viidatud kohtuotsus komisjon v. Tetra Laval, punkt 120).

62 Seoses ühenduse kohtu järelevalve olemusega tuleb rõhutada olulist erinevust ühelt poolt andmete ja faktiliste asjaolude, mida kohus võib talle esitatud argumentide ja tõendite alusel pidada ebatäpseteks, ja teiselt poolt majanduslike hinnangute vahel.

63 Kuigi tuleb nõustuda, et komisjonil on kaalutlusõigus määruse nr 4064/89 materiaalõigusnormide kohaldamisel, ei tähenda see, et ühenduse kohtul tuleb hoiduda majanduslikele andmetele komisjoni antud õigusliku hinnangu kontrollimisest. Ühenduste kohtud peavad muu hulgas kontrollima esitatud tõendite tegelikkusele vastavust, usaldatavust ja omavahelist seotust, samuti kontrollima, kas kogutud tõendid sisaldavad kogu asjakohast teavet, mida keerulise olukorra hindamisel tuleb arvesse võtta, ja kas kõnealused tõendid toetavad järeldusi, mis nende pinnalt on tehtud (eespool punktis 60 viidatud kohtuotsus komisjon v. Tetra Laval, punkt 39).

64 Kuigi neid põhimõtteid kohaldatakse kõikide majanduslike hinnangute suhtes, on tõhus kohtulik järelevalve veelgi enam vajalik, kui komisjon prognoosib plaanitava koondumise tagajärjeks olevat turuarengut. Euroopa Kohus on eespool punktis 60 viidatud kohtuotsuses komisjon v. Tetra Laval (punktid 42 ja 43) märkinud, et prognoosid, mida tuleb koondumiste kontrollimisel teha, tuleb koostada eriti hoolikalt, kuna tegemist ei ole minevikusündmuste uurimisega, mille kohta on sageli olemas sündmuste põhjusi mõista võimaldavaid mitmeid tõendeid, ega ka parajasti käimasolevate sündmustega, vaid asi seisneb tulevikus suurema või väiksema tõenäosusega asetleidvate sündmuste ennustamises, kui ei võetaks vastu otsust kavandatava koondumise keelamise või selle tingimuste täpsustamise kohta (vt selle kohta eespool punktis 58 viidatud kohtuotsus Tetra Laval v. komisjon, punkt 155). Prognoos, mis koosneb uuringust, kuidas koondumine võib muuta antud turul konkurentsiolukorda kujundavaid tegureid, et kontrollida, kas selle tagajärjeks oleks tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine, eeldab erinevate põhjuste ja tagajärgede vaheliste seoste ettekujutamist, et arvesse võtta need, mille tõenäosus on kõige suurem.

Konglomeraatmõjude käsitlemine

65 Konglomeraattüüpi koondumised on sellised, mis ei too endaga otseselt kaasa horisontaalseid kattumisi koondumise osaliste tegevuses ega nende vertikaalsetes suhetes. Kuigi üldiselt sellised koondumised konkurentsi kahjustavaid mõjusid ei põhjusta, võivad neil teatavatel juhtudel sellised mõjud siiski olla (eespool punktis 58 viidatud kohtuotsus Tetra Laval v. komisjon, punkt 142). Kui komisjon konglomeraattüüpi koondumise võimaliku mõju prognoosis saab teha järelduse, et turgu valitsev seisund võib konglomeraatmõjude tõttu väga tõenäoliselt suhteliselt lühikese ajaga tekkida või tugevneda ja et tehingu tulemusena oleks tõhus konkurents ühisturus oluliselt takistatud, tuleb tal selline koondumine keelata (eespool punktis 58 viidatud kohtuotsus Tetra Laval v. komisjon, punkt 153 ja viidatud kohtupraktika).

66 Seetõttu, nagu Euroopa Kohus on ka märkinud eespool punktis 60 viidatud kohtuotsuses komisjon v. Tetra Laval, tekitavad konglomeraattüüpi koondumistehingud teatavaid erilisi probleeme, eelkõige seetõttu, et sellise tehingu analüüs võib tugineda prognoosile, mis võtab arvesse ajavahemikku tulevikus, mil ühinemisel tekkiva üksuse teatav tegevus võib suures ulatuses olla otsustav, millised on selle koondumise mõjud. Seega on sellise koondumise järgsed põhjuste ja tagajärgede vahelised seosed raskesti tajutavad, ebakindlad ja raskesti tõendatavad. Seoses sellega on eriti oluline nende tõendite kvaliteet, mis komisjon esitab koondumise ühisturuga kokkusobimatuks kuulutamise otsuse põhjendamiseks, kuna need tõendid peavad kinnitama komisjoni hinnangut, mille kohaselt sellise otsuse vastuvõtmata jätmisel toimub suure tõenäosusega just selline majanduslik areng, millele see asutus tugineb. (eespool punktis 60 viidatud kohtuotsus komisjon v. Tetra Laval, punkt 44; vt selle kohta ka eespool punktis 58 viidatud kohtuotsus Tetra Laval v. komisjon, punkt 155).

67 Käesoleval juhul on komisjon vaidlustatud otsuses leidnud, et koondumine tooks esiteks kaasa süüteseadmete ja mootorite tootmise vahelise otsese vertikaalse integreerumise, teiseks konglomeraatmõjud ja kolmandaks horisontaalsed kattumised teatavatel turgudel.

68 Sisuliselt nähtub konglomeraatmõjude kirjeldusest vaidlustatud otsuses, et komisjoni sõnul muudaks koondumine selle mõjude tõttu konkurentsitingimusi teatavatel turgudel kohe või vähemalt lühikese aja jooksul ja tooks neil turgudel kaasa turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise võimsuse ja kaubanduslike võimaluste tõttu, mis tulenevad esimesel turul juba tekkinud turgu valitsevast seisundist (vt punktid 325 jj, ja 399 jj allpool). Siiski tuleb sedastada, et need tagajärjed oleksid koondumise tulemuseks vaid siis, kui ühinemisel tekkiv üksus tegutseks pärast tehingut teataval viisil, mida komisjon pidas tõenäoliseks. Komisjoni sõnul võib prognoosida, et pärast tehingu elluviimist kasutatakse uutel turgudel teatud konkurentsi kahjustavaid kaubandusvõtteid, mille komisjon on tuvastanud tehingu ühe või teise poole puhul enne koondumist.

69 Seetõttu on komisjon kohustatud esitama veenvaid tõendeid, mis kinnitaksid tema järeldust, et ühinemisel tekkiv üksus käitub tõenäoliselt prognoositud viisil. Sellise käitumise puudumisel ei saa koondumise mõlema osalise seisundite kombinatsioon põhjustada lähedastel, kuid eraldi turgudel turgu valitseva seisundi tekkimist või tugevnemist, sest neil seisunditel ei ole üksteisele kaubanduslikku mõju.

Käsitlus teguritest, mis võivad ära hoida ühinemisel tekkiva üksuse käitumise vaidlustatud otsuses ettenähtud viisil

70 Eespool punktis 58 viidatud kohtuotsuses Tetra Laval v. komisjon leidis Esimese Astme Kohus, et kuna sellise hindamise käigus on asjakohane arvestada konkurentsivastast käitumist soodustavaid objektiivseid tegureid, mille ühinemine tekitab, on komisjon ühtlasi kohustatud hindama, millises ulatuses on need tegurid vähendatavad või isegi kõrvaldatavad tänu kõnealuse käitumise ebaseaduslikkusele, eelkõige arvestades EÜ artiklis 82 tuvastatud turguvalitseva seisundi kuritarvitamise keeldu, selle avastamise tõenäosust, asjakohase menetluse algatamist pädevate ametiasutuste poolt nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil ja võimalikke rahalisi sanktsioone (kohtuotsuse punkt 159). Hageja viitas menetlusse astujate seisukohtade suhtes esitatud märkustes viidatud kohtupraktikale, et toetada oma argumente, mille kohaselt teatud käitumine, mis komisjoni arvates võib tekitada turgu valitseva seisundi või seda tugevdada, tegelikkuses ei avaldu.

71 Sellega seoses otsustas Euroopa Kohus apellatsioonkaebuse suhtes eespool punktis 60 viidatud kohtuotsuses komisjon v. Tetra Laval (punktid 74‑78), et Esimese Astme Kohus leidis põhjendatult, et teatavate võtete tulevikus kasutamise tõenäosust tuleb hinnata terviklikult, ehk arvestades nii ahvatlust neid võtteid kasutada kui ka tegureid, mis võivad seda ahvatlust vähendada või isegi selle kõrvaldada, kaasa arvatud selle käitumise võimalik ebaseaduslik iseloom.

72 Ta sedastas siiski veel, et määruse nr 4064/89 preventiivse eesmärgiga oleks siiski vastuolus komisjonilt nõuda, et ta iga koondumise projekti puhul kontrolliks, millisel määral konkurentsivastase käitumise ahvatlus võiks väheneda või olla kõrvaldatud tänu kõnealuse käitumise ebaseaduslikkusele, selle avastamise tõenäosusele, pädevate ametiasutuste järelevalvele nii ühenduse kui ka siseriiklikul tasandil ja võimalikele sanktsioonidele. Ta leidis, et järelikult on Esimese Astme Kohus rikkunud õigusnorme, kuna ta ei arvestanud komisjoni järeldusi, mis puudutavad selles kohtuasjas käsitletavat uue ettevõtja konkurentsivastast käitumist (eespool punktis 60 viidatud kohtuotsus komisjon v. Tetra Laval, punktid 76 ja 77).

73 Eelnevast järeldub, et komisjon peab põhimõtteliselt arvestama teatava käitumise võimalikku ebaseaduslikku ja järelikult karistatavat olemust kui tegurit, mis võib ettevõtja jaoks vähendada või kõrvaldada ahvatlusi selliseks käitumiseks. Viimati nimetatud hinnang ei eelda siiski, et tuleb ammendavalt ja üksikasjalikult uurida erinevates õiguskordades kohaldatavaid õigusnorme ja rakendatavat karistuspoliitikat, arvestades et analüüs, mille eesmärk on kindlaks teha rikkumise toimepanemise suur tõenäosus ja veenduda, et rikkumine on karistatav paljudes õiguskordades, oleks liiga spekulatiivne.

74 Seega olukorras, kus komisjon saab erilise ja üksikasjaliku uurimise läbiviimiseta teha selles asjas kindlaks asjassepuutuva käitumise ebaseadusliku laadi EÜ artikli 82 või muude ühenduse õigusnormide alusel, mida ta on pädev kohaldama, on tema kohustus õigusvastasus tuvastada ja arvestada oma hinnangus ühinemisel tekkiva üksuse sellise käitumise suurt tõenäosust (vt selle kohta eespool punktis 60 viidatud kohtuotsus komisjon v. Tetra Laval, punkt 74).

75 Seetõttu, kuigi komisjonil on õigus tugineda asjassepuutuvate käitumiste seaduslikkuse ja karistuse tõenäosuse kokkuvõtlikule analüüsile, mis põhineb tõenditel, mis tal on koondumise kontrolli otsuse vastuvõtmise ajal, on sellegipoolest tema kohustus teha oma hinnangus kindlaks prognoositavad käitumised ja vajadusel hinnata ning arvestada hoiatavat mõju, mis ühenduse õigusega selgelt või väga tõenäoliselt vastuolus käitumisel võib olla.

76 Seega tuleb selles kohtuotsuses uurida järgmisena seda, kas komisjon on oma konglomeraatmõjude asetleidmise suure tõenäosuse prognoosi põhjendanud piisavalt veenvate tõenditega ja arvestanud eespool nimetatud põhimõtteid.

5. Tõendite puudumine tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamise kohta

a) Poolte argumendid

77 Hageja väidab, et vastavalt määruse nr 4064/89 artikli 2 lõigetele 2 ja 3 peab komisjon koondumise keelamiseks esiteks tõendama, et asjaomane koondumine tekitab turgu valitseva seisundi või tugevdab seda, ja teiseks, et asjaomane turgu valitsev seisund takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul. Nende kriteeriumide kumulatiivsust kinnitavad määrust nr 4064/89 ettevalmistanud dokumendid, millest nähtub, et teine kriteerium sätestati majandus- ja sotsiaalkomitee ning Prantsuse valitsuse soovitusel. Sellist kumulatiivsust kinnitas Esimese Astme Kohus eelkõige 19. mai 1994. aasta otsuses T‑2/93: Air France v. komisjon (EKL 1994, lk II‑323, punkt 79) ja eespool punktis 58 viidatud kohtuotsuses Tetra Laval v. komisjon.

78 Iga nimetatud kriteeriumi täitmise peab tõendama komisjon. Eelkõige on komisjon kohustatud tõendama, et konkurentsivastased mõjud väga suure tõenäosusega ilmnevad, ja mitte üksnes seda, et need võivad ilmneda, määrata nende mõjude ulatus ja tõendada, et need tulenevad koondumisest ja mitte turul varem valitsenud tingimustest. Selline nõue on eriti asjakohane olukorras, kus nagu ka käesolevas asjas, on tegemist konglomeraattüüpi koondumisega, mille osas nõustutakse, et sellel on harva konkurentsivastaseid mõjusid.

79 Hageja sõnul ei ole komisjon vaidlustatud otsuses uurinud, kas koondumine toob kaasa tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamise. Iga turu osas, mille puhul komisjon leidis, et sellel tekib või tugevneb turgu valitsev seisund, piirdub ta järelduste tegemisel arvusid mittesisaldavate ebamääraste kinnitustega, et neilt turgudelt kõrvaldatakse konkurendid ja konkurentsile avaldatakse negatiivset mõju.

80 Hageja kinnitab, et määruse nr 4064/89 artiklis 2 sätestatud teist kriteeriumit mainitakse ainult põhjenduse 567 üldises järelduses. On ilmne, et komisjon piirdub oletusega, et väidetava turgu valitseva seisundi tekkimine või tugevnemine asjaomastel turgudel toob automaatselt kaasa konkurentsivastased mõjud, mida nõuab nimetatud määruse artikli 2 teine kriteerium.

81 Lisaks ei saa komisjon väita, et selle teise kriteeriumi täitmine on endastmõistetavalt tuvastatud turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise uurimise raames. Konkurentsi märkimisväärse takistamisega seotud järelduse põhjendamiseks ei piisa turgu valitseva seisundi tõendamiseks kasutatud asjaolude „taaskasutamisest” ja nende kasutamisest ilma täiendava analüüsita. Sellise analüüsis sisalduva puuduse vältimatuks tagajärjeks peab olema vaidlustatud otsuse tühistamine. Hageja väidab, et vaidlustatud otsusest enesest peab piisama. Seetõttu ei saa arvestada komisjoni ja menetlusse astujate poolt pärast seda otsust esitatud tõendeid.

82 Määruse nr 4064/89 artiklis 2 sätestatud teise kriteeriumi kohaldamise põhjendamise puudumine on ka põhjendamiskohustuse ilmne rikkumine, kuna selle tõttu ei ole hagejal võimalik teada saada põhjuseid, miks komisjon leiab, et koondumine osutub de facto tõhusat konkurentsi märkimisväärselt takistavaks.

83 Komisjon nõustub, et tekkinud on akadeemiline vaidlus määruse nr 4064/89 artikli 2 tingimuste eraldi või koos käsitlemise üle, kuid väidab, et see on vähese tähtsusega. Omalt poolt leiab ta, et rõhku tuleb panna turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise kriteeriumile ja käsitleda konkurentsi moonutamist selle tagajärjena. Kui oletada, et täidetud peavad olema mõlemad kriteeriumid, leiavad komisjon ja Rockwell igal juhul, et koondumise tõenäolisi mõjusid on käesoleval juhul uuritud põhjalikult ja üksikasjalikult.

b) Esimese Astme Kohtu hinnang

84 Esimese Astme Kohtu väljakujunenud kohtupraktikast järeldub, et määruse nr 4064/89 artikli 2 lõiked 2 ja 3 kehtestavad kaks kumulatiivset kriteeriumi, mis on seotud esiteks turgu valitseva seisundi tekkimise ja tugevnemise ning teiseks tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamisega ühisturul (vt selle kohta eespool punktis 77 viidatud kohtuotsus Air France v. komisjon, punkt 79, 27. novembri 1997. aasta otsus kohtuasjas T‑290/94: Kaysersberg v. komisjon, EKL 1997, lk II‑2137, punkt 156 ja eespool punktis 58 viidatud kohtuotsus Tetra Laval v. komisjon, punkt 146). Järelikult saab koondumist keelata vaid siis, kui artikli 2 lõikes 3 ettenähtud mõlemad kriteeriumid on täidetud.

85 Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et määruse nr 4064/89 artikli 2 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud turgu valitsev seisund puudutab olukorda, kus üks või mitu ettevõtjat omavad majanduslikku võimsust, mis võimaldab neil takistada asjaomasel turul tõhusa konkurentsi säilimist ja annab neile võimaluse käituda arvestataval määral sõltumatult oma konkurentidest, varustajatest ja lõpuks ostjatest (25. märtsi 1999. aasta otsus kohtuasjas T‑102/96: Gencor v. komisjon EKL 1999, lk II‑753, punkt 200).

86 Samuti tuleb märkida, et seoses turgu valitseva seisundi kuritarvitamisega EÜ artikli 82 tähenduses on Euroopa Kohus leidnud, et turgu valitseva seisundi kuritarvitamine võib aset leida siis, kui turgu valitseva seisundiga ettevõtja tugevdab seda seisundit nii, et saavutatud valitseva seisundi tase takistab konkurentsi märkimisväärselt, mis tähendab, et turule jäävad vaid ettevõtjad, kelle käitumine sõltub valitsevast ettevõtjast (21. veebruari 1973. aasta otsus kohtuasjas 6/72: Europemballage ja Continental Can v. komisjon, EKL 1973, lk 215, punkt 26). Kohtupraktikast nähtub, et turgu valitseva seisundi tugevnemine võib konkurentsi märkimisväärselt kahjustada, olles iseenesest käsitletav selle seisundi kuritarvitamisena.

87 Seega võib turgu valitseva seisundi tugevnemine või tekkimine määruse nr 4064/89 artikli 2 lõike 3 mõttes tähendada teatavatel juhtudel a fortiori tõendit tõhusa konkurentsi märkimisväärsest takistamisest. Selline sedastus ei tähenda aga, et määruse nr 4064/89 artiklis 2 sätestatud teine kriteerium kattub õiguslikult esimesega, vaid üksnes seda, et asjaomase turu faktilisest analüüsist võib nähtuda, et mõlemad kriteeriumid on täidetud.

88 Asjaolud, millele komisjon võib tugineda, et tõendada ettevõtja konkurentide tegevusvabaduse puudumise ulatust, mis on vajalik, et teha järeldusi selle ettevõtja turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise kohta, on tihti samad asjaolud, mis on asjakohased selleks, et hinnata, kas turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise tulemusel on konkurents ühisturul märkimisväärselt takistatud. Asjaolul, mis mõjutab märkimisväärselt konkurentide vabadust määrata iseseisvalt oma kaubanduspoliitikat, võib olla ka tõhusat konkurentsi takistav tagajärg.

89 Sellest järeldub, et kui teatatud koondumistehingu ühisturuga kokkusobimatuks tunnistava otsuse põhjendustest, sealhulgas turgu valitseva seisundi tekkimise ja tugevnemise analüüsile pühendatud põhjendustest, nähtub, et tehing toob kaasa märkimisväärseid konkurentsivastaseid mõjusid, ei tule otsust pidada ebaseaduslikuks pelgalt seetõttu, et komisjon ei ole oma kirjeldust otseselt ja täpselt sidunud määruse nr 4064/889 artiklis 2 sätestatud teise kriteeriumiga, olenemata, kas ebaseaduslikkust analüüsitakse EÜ artiklis 253 ettenähtud põhjendamiskohustuse või asja sisu seisukohast. Vastupidine suhtumine paneks komisjonile puhtalt formaalse kohustuse, mis kohustaks viitama samadele põhjendustele kaks korda ‑ esimest korda asjaomasel turul turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevnemise analüüsis ja teist korda ühisturul tõhusa konkurentsi märkimisväärse takistamise analüüsis.

90 Käesoleval juhul on komisjon otseselt kinnitanud vaidlustatud otsuse põhjenduses 567, et „kõigi nende põhjuste tõttu” tekitaks või tugevdaks kavandatav koondumine turgu valitsevat seisundit paljudel erinevatel turgudel, mille tulemusel oleks tõhus konkurents ühisturul oluliselt takistatud (vt terviktsitaat punktis 46 eespool). Vastupidi hageja selle kohta antud kinnitusele ja kooskõlas komisjoni väljendatud seisukohaga Esimese Astme Kohtus ja eelkõige kohtuistungil, järeldub sellest üldisest järeldusest, et määruse nr 4064/89 artikli 2 kriteeriumid on täidetud iga otseselt mainitud turu puhul ja seda mitte kõigi nende turgudega seotud sedastuste kumulatiivse mõju tõttu (vt eespool punkt 47).

91 Igal juhul sedastas komisjon vaidlustatud otsuse teatavates osades otseselt, et ühinemisel tekkiva üksuse turgu valitseva seisundi tekkimine ja tugevnemine teatavatel turgudel kahjustab märkimisväärselt konkurentsi. Eelkõige piisab vaidlustatud otsuses tehtud konkreetsetest järeldustest seoses regionaallende teostavate suuremõõtmeliste lennukite reaktiivmootorite turul toimuvate koondumise vahetute mõjudega, et tõendada, et hageja turgu valitseva seisundi tugevnemise tagajärjeks sellel turul oleks tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine ühisturul (vt vaidlustatud otsuse põhjendused 428 jj).

B – Eelnevalt olemasolev turgu valitsev seisund suuremõõtmeliste kommertslennukite reaktiivmootorite turul

1. Sissejuhatus

92 Komisjon leidis vaidlustatud otsuses, et hagejal oli enne koondumist turgu valitsev seisund suuremõõtmeliste kommertslennukite reaktiivmootorite turul, millele hageja vaidleb vastu. Komisjoni järeldus põhineb peamiselt sellel, et hageja turuosad on suured, kui need on liidetud sel eesmärgil turuosaga, mis kuulub ühisettevõttele CFMI, milles ta osaleb Snecmaga (vaidlustatud otsuse põhjendused 45‑83), kaubanduslikel eelistel, mis tulenevad suuremõõtmeliste kommertslennukite mootorite tootmistegevuse vertikaalsest integreerimisest GE Capitali rahalise võimsuse ning GECAS-e lennukite ostu- ja liisimistegevusega (põhjendused 107‑145), turu konkurentsiolukorra analüüsil (põhjendused 163‑170), ja viimasena hageja konkurentide ja klientide konkurentsialase ja kaubandusliku surve puudumisel (põhjendused 173‑228). Hageja turgu valitseva seisundi eelnev olemasolu on komisjoni analüüsi oluline osa, sest vaidlustatud otsuses esitatud arutluskäigu paljud osad, eelkõige eelmises punktis loetletud osad, olenevad sellest.

93 Esiteks põhjustab komisjoni sõnul vertikaalne kattumine, mis tuleneb hageja poolt Honeywelli süüteseadmete tootmistegevuse omandamisest, hagejal suuremõõtmeliste kommertslennukite reaktiivmootorite turul juba olemasoleva turgu valitseva seisundi tugevnemise. Teiseks, komisjoni analüüs, mis puudutab turgu valitseva seisundi tekkimist avioonikaga seotud ja mitteseotud toodete erinevatel turgudel seoses mõjuga, mida hageja suudab avaldada oma tütarettevõtjate kaubandusliku võimsuse kaudu, sõltub tema turgu valitsevast seisundist suuremõõtmeliste kommertslennukite reaktiivmootorite turul. Kolmandaks, võimalus, mis on komisjoni sõnul olemas pakettmüügiga tegelemiseks tulevikus, sõltub turgu valitsevast seisundist ja selle tulemusel turgu valitsev seisund eelkõige tugevneb.

94 Seega tuleb käesolevas kohtuotsuse jaos eraldi kontrollida vaidlustatud otsuse põhjendatust seoses hageja turgu valitseva seisundiga suuremõõtmeliste kommertslennukite reaktiivmootorite turul ja seejärel vaidlustatud otsuse eelnimetatud kolme osa põhjendatust.

2. Poolte argumendid

95 Hageja sõnul leiab komisjon ekslikult, et GE-l oli enne koondumist turgu valitsev seisund suuremõõtmeliste kommertslennukite mootorite turul (st lennukid, millel on üle 100 istekoha, lennu ulatus ületab 2000 meremiili ja maksumus on üle 35 miljoni Ameerika Ühendriikide dollari (USD)). GE tuletab meelde, et turgu valitsev seisund tuleneb ettevõtja võimsusest, mis võimaldab tal turul käituda sõltumatult. Asjaomasel turul valitsev olukord, nagu seda on kirjeldatud hiljutistes komisjoni otsustes aeronautika alal, tõendab, et GE ei saa käituda sõltumatult ja et tema peamisi konkurente, eelkõige Rolls-Royce’i ja Pratt & Whitney’t (edaspidi „P & W”), ei ohusta turult kõrvaldamine. Komisjoni analüüs tervikuna muutub alusetuks GE eelneva turgu valitseva seisundi puudumise tõttu.

96 Seoses vaidlustatud otsuses komisjoni poolt väljatoodud turuosade arvuliste näitajatega märgib hageja esiteks, et turuosadest on vähe kasu turgu valitseva seisundi hindamisel turul, kus toimuvad avalikud hanked. Nagu nähtub komisjoni otsustest aeronautika sektori kohta, on õhusõidukite mootorite turg avalike hangete turg, kus tarnijad konkureerivad väheste suure maksumusega hankelepingute pärast. Lennukitootjad valivad iga uue lennukitüübi jaoks ühe või mitu mootorit, mis on välja töötatud eelkõige selle lennukitüübi jaoks. Järelikult on vaatamata varasemale tulule igal toodet pakkuval konkurendil tugev stiimul esitada pakkumine järgmises hankemenetluses. Seega ei kajasta varasemad turuosad tegeliku konkurentsi intensiivsust turul täpselt, nagu näitab selle tööstuse hiljutine areng. Hageja ei nõustu analüüsiga, mille kohaselt suuremõõtmeliste kommertslennukite reaktiivmootorite turust 50%-lise turuosa omamisest piisab turgu valitseva seisundi tõendamiseks.

97 Teiseks on vaidlustatud otsuses hageja turuosa arvutamine kunstlik, sest komisjon on otsustanud meelevaldselt kasutada turuosade teatavaid suuruseid ja mitte teisi. Eelkõige eksisid komisjon ja Rolls-Royce, kui nad tuginesid tegelikult tootmises olevate lennukimootorite arvudele, sest selline määratlus välistab P & W mootorid lennukitel, mida enam ei toodeta, ja mootorite tellimused lennukitele, mida veel ei kasutata, millest viimane on turul konkurentsi analüüsimiseks kõige tähtsam element.

98 Veel väidab hageja, et komisjon on ekslikult liitnud hageja suhteliselt väikse turuosa hageja ja Prantsuse äriühingu Snecma asutatud ühisettevõtte CFMI turuosaga („50/50 ühisettevõte”, vaidlustatud otsuse põhjendus 15, vt ka põhjendused 45 ja 46). Lisaks on sedastanud Ameerika Ühendriikide Justiitsministeerium, et GE väidetav suur turuosa tuleneb põhiliselt sellest, et CFMI on ainus mootori tarnija ühele teatud lennukitüübile ehk Boeing B737-le, millel on olnud kõige suurem kaubanduslik edu lennundusajaloos. Komisjon eksis, kui ta omistas hagejale kõigist neist turuosadest tulevikus saadavad kasumid. Lisaks ei ole komisjoni poolt õige ühendada CFMI turuosasid segapakettmüügi argumendiga olukorras, kus Snecmal puudub huvi kiita heaks Honeywelli tooteid soosiv hinnapoliitika. Selline seisukoht on vastuolus komisjoni 14. septembri 1999. aasta otsusega 2000/182/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldamise menetluse kohta (asi IV/36.213/F2 – GEAE/P & W), (EÜT 2000, L 58, lk 16, edaspidi „Engine Alliance’i otsus”), milles ta on käsitlenud hagejat ja CFMI-d eraldi ettevõtjatena.

99 Kolmandaks ja lõpuks on turuosade suhtes komisjon asjakohaste ajalooliste turuosade tähtsuse üle hinnanud, leides ekslikult, et need osad võimaldavad hagejal tulevikus areneda. Sellega seoses lükkab hageja tagasi komisjoni argumendi, mille kohaselt lennuettevõtjad standardiseerivad lennukiparki, mille tõttu üritavad nad osta oma mootoreid ühelt mootoritootjalt, et vähendada lennukimootorite hooldusega kaasnevaid kulusid. GE kinnitab, et standardiseerimise mõju isegi üht tüüpi mootoritele on väga piiratud ja et Boeing B737-l kasutatava mootori CFM56 edu ei stimuleeri mootorite CF6 või GE90 ostmist. Lennuettevõtjate vastused komisjonile kinnitavad, et standardiseerimine on mootori valikul teisejärguline tegur.

100 Lisaks seoses hinnanguga, mille kohaselt hageja võib tegutseda asjaomasel turul sõltumatult, heidab hageja komisjonile ette, et ta ei ole suutnud selgitada aeronautikatööstuse märkimisväärseid muudatusi, mis põhjendaksid, miks tema järeldused vaidlustatud otsuses on otseselt vastuolus 1999. aastal sedastatud järeldustega Engine Alliance’i otsuses. Hageja kuulub aastakümneid 500 kõige võimsama äriühingu hulka ja GECAS ostab lennukeid spekulatiivselt ja soodustusega alates 1996. aastast, ilma et sellega konkurentsi vähendataks.

101 Vaidlustatud otsus sisaldab arvukalt näiteid, mis tõendavad, et hageja ei saanud hakata käituma sõltumatult. Komisjon tunnistab, et tihti on suuremõõtmelist tüüpi kommertslennukitele võimalik mootorit valida, mis võimaldab klientidel konkurentsist kasu saada. Seega tuli hagejal teha olulisi allahindlusi, et saada leping Boeing B777X-i varustamiseks, sest tema reaktiivmootorid olid vähem konkurentsivõimelised kui P & W ja Rolls-Royce’i reaktiivmootorid selle lennukitüübi klassikalisele mudelile. Hageja pidi samamoodi toimima ühe lennuettevõtja suhtes seoses Airbus A330-ga, et kompenseerida oma mootorite madalamat tehnilist reputatsiooni võrreldes konkurentide mootoritega ning seetõttu tuli tal välja töötada uus mootor. Sellised kõigi poolt antavad allahindlused tõendasid tõhusa konkurentsi olemasolu. Sellega seoses tugines hageja Euroopa Kohtu 13. veebruari 1979. aasta otsusele 85/76: Hoffmann-La Roche v. komisjon (EKL 1979, lk 461, punkt 71).

102 Lisaks vaidleb hageja vastu komisjoni kinnitustele, et tal oli enne koondumist rahaline võimsus, mis võimaldas tal pakkuda allahindlusi ja põhjustada konkurentide kõrvaldamise. Komisjon ei ole tõendanud, kuidas need allahindlused viitavad turgu valitsevale seisundile või põhjustavad konkurentide nõrgendamise või kõrvaldamise.

103 GECAS-e väidetava rolli suhtes suuremõõtmeliste kommertslennukite reaktiivmootorite turul, ei ole usaldusväärne menetluse hilises staadiumis esitatud komisjoni argument „turuosade ümberpaigutamise” kohta, arvestades GECAS-e väikest turuosa (alla 10%). Sellega seoses rõhutab hageja, et teine liisingettevõtja ILFC on palju olulisem suuremõõtmeliste kommertslennukite ostja kui GECAS. Komisjon ei ole arvestanud asjaolu, et teised liisingettevõtjad kompenseerivad GECAS-e GE või CFMI mootorite eelistuse, et arvestada kasutajate eelistusi. Väites, et ta ei saa GECAS-e öeldut „korrata”, ei vasta Rolls-Royce argumendile, mille kohaselt ta ise ja teised konkurendid jäävad konkurentsivõimelisteks vaatamata GECAS-e olemasolule.

104 Faktilised asjaolud ei toeta sellist ketserlikku argumentatsiooni. Komisjon ja Rolls-Royce peavad GECAS-t ekslikult uusi lennukitüüpe turule toovaks kliendiks (launch customer) ja GECAS-e väidetavaid uusi lennukitüüpe turule toovaid tellimusi otsustavateks, kui lennukitootjad valivad GE mootori. Selline järeldus jätab tähelepanuta lennukite tootjate (Bombardier, Embraer, BAe, Airbus, Fairchild Dornier ja Boeing) antud ütlused.

105 Ainus komisjoni esitatud faktidel põhinev tõend tugineb asjaolule, et GE mootorite müük liisingettevõtjatele suurenes pärast GECAS-e asutamist 60%, samas kui asjakohaste mootorite müük lennuettevõtjatele langes vaid 10%. See järeldus iseenesest ei tõenda kogu GE turuosa muutumist neil turgudel ja veel vähem GECAS-e rolli selles.

106 Komisjon tegutses ka vastuolus Engine Alliance’i otsuses sisalduvate järeldustega, mille kohaselt P & W ja Rolls-Royce olid usutavalt konkurendid ja omasid võimsust uute mootorite väljatöötamiseks. Hageja märgib, et Engine Alliance’i otsus sisaldas suuremõõtmeliste kommertslennukite mootorite turu põhjalikku uuringut ja et komisjon ei nimetanud põhjusi, mis selgitaksid, miks ta jättis selle otsuse oma hinnangutes tähelepanuta. Komisjon rikkus eespool punktis 86 viidatud kohtuotsuses Europemballage ja Continental Can v. komisjon esitatud kriteeriumit, mille kohaselt turgu valitseva seisundi olemasolu sedastamiseks on ta kohustatud õiguslikult piisavalt selgitama, et allesjäävad konkurendid ei suuda osutada piisavat vastupanu.

107 Komisjoni analüüs konkurentsi olukorra kohta turul on vastuolus ka teiste hiljutiste lennundustööstust puudutavate otsustega, nimelt komisjoni 1. detsembri 1999. aasta otsusega 2001/417/EÜ, mis kuulutab koondumise ühisturuga ja EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks (asi COMP/M.1601 – AlliedSignal/Honeywell), (EÜT 2001, L 152, lk 1, edaspidi „AlliedSignal/Honeywell otsus”), ja 11. mai 2000. aasta otsusega, mis kuulutab koondumise ühisturuga kokkusobivaks (asi COMP/M.1745 – EADS) (edaspidi „EADS otsus”), milles komisjon sedastas, et nii lennukitootjatel kui ka lennundusettevõtjatel oli märkimisväärne ostujõud. Tarnijate ja ostjate vastastikune sõltuvus andis viimastele tõelise tasakaalustava jõu, mis on konkurentsi oluline tegur. Lisaks oli komisjonil tõendeid, eelkõige Airbusi ning P & W ja Rolls-Royce’i ühisettevõtte IAE avaldused, mis kinnitavad sellise ostujõu olemasolu. Sellega seoses on asjakohane ka asjaolu, et lennukitootjad ei ole koondumise vastu.

108 Lisaks ei esitanud komisjon andmeid ega tõendeid, mis tõendaksid, kuidas, miks ja millal ei suuda Rolls-Royce, P & W ja IAE enam pakkuda tõhusat olemasolevat või tulevast konkurentsi. Usaldusväärsus ja selle kolme ettevõtja võimsus on konkurentsi tugevuse peamine koostisosa lennukimootorite turul. Hageja esitas vastusena VT-le ekspertaruande, mis kinnitab, et nii GE-l, P & W-l kui ka Rolls‑Royce’il puudus võimsus tegutseda üksteisest sõltumatult. Rolls-Royce üksnes väitis, et tal puudub hageja rahaline võimsus, kuid mitte seda, et tema rahaline võimsus või juurdepääs kapitalile on ebapiisav, samas kui tema finantsolukord on hea, nagu seda kinnitas üks ekspertidest, professor Shapiro. Mis puudutab Rolls-Royce’i argumenti seoses […]( ), siis oli see märk heast olukorrast.

109 Ainus majanduslik kaalutlus, millele tugines komisjoni argument seoses Rolls‑Royce’i ja P & W suutmatusega pakkuda GE-le tõhusat konkurentsi tulevikus, oli professor Choi majandusmudel, mille Rolls-Royce tellis ekspertiisibüroo Frontier Economics’i kaudu (edaspidi „Choi mudel”), millest komisjon siiski loobus. Lisaks ei lükanud komisjon ümber konkureerivate ekspertide analüüse, milles jõuti vastupidistele järeldustele. Lisaks ei maininud Rolls-Royce ega P & W haldusmenetluse ajal, et nad koondumise tagajärjel turult lahkuvad.

110 Komisjon tuletab meelde kohtupraktikal põhinevat turgu valitseva seisundi mõistet ja leiab, et ta on õigesti järeldanud, et turgu valitsev seisund oli juba asjaomasel turul olemas. Rolls-Royce toetab teda selles küsimuses.

111 Komisjon märgib, et GE on kindlasti juhtiv mootoritarnija ja tema kasv on turul kõige kiirem. GE suhteline eelis peaks kasvama veelgi, kui arvestada veel täitmata tellimusi.

112 Lisaks ei tähenda asjaolu, et GE turuosadest märkimisväärne osa tuleneb ühest üksikust lennukitüübist ehk B737-st, et GE võimsuse hinnang ei puutu asjasse.

113 Komisjoni ja Rolls-Royce’i sõnul ei ole teatavate mootorite ostuhindade alandused märk soodsast konkurentsist, sest ostuhind ei kajasta mootorite kogumaksumust, sealhulgas korrashoidu. Eeskätt B777X näide ei ole näide tervest konkurentsist, vaid pigem illustreerib see GE käsutuses olevaid kaubanduslikke vahendeid, mis tulenevad tema konkurentidega võrreldes eelkõige GE Capitali ja GECAS-e võimsusest.

3. Esimese Astme Kohtu hinnang

a) Esialgsed märkused

114 Kõigepealt tuleb meelde tuletada, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale tõendab turgu valitsevat seisundit asjaolu, et asjassepuutuval ettevõtjal on majanduslik võimsus, mis võimaldab tal takistada asjaomasel turul tõhusa konkurentsi säilimist ja annab talle võimaluse käituda arvestataval määral sõltumatult oma konkurentidest, varustajatest ja lõpuks ostjatest (vt näiteks 9. novembri 1983. aasta otsus kohtuasjas 322/81: Michelin v. komisjon, EKL 1983, lk 3461, punkt 30; 23. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas T‑65/98: Van den Bergh Foods v. komisjon, EKL 2003, lk II‑4653, punkt 154). Tuleb kohe märkida, et komisjonil ei ole vaja turgu valitseva seisundi olemasolu tuvastamiseks tõendada, et ettevõtja konkurendid kõrvaldatakse turult, isegi kui seda tehakse pikas perspektiivis.

115 Pealegi, kuigi turuosade tähtsus võib turuti erineda, on väga suured turuosad iseenesest – välja arvatud erandjuhtudel – tõendiks turgu valitseva seisundi olemasolust (eespool punktis 101 viidatud kohtuotsus Hoffmann-La Roche v. komisjon, punkt 41 ja 28. aprilli 1999. aasta otsus kohtuasjas T‑221/95: Endemol v. komisjon, EKL 1999, lk II‑1299, punkt 134). Euroopa Kohus järeldas 3. juuli 1991. aasta otsuses kohtuasjas C‑62/86: AKZO v. komisjon (EKL 1991, lk I‑3359, punkt 60), et turgu valitsev seisund on olemas 50%-lise turuosa puhul.

116 Nagu märkis hageja, nähtub veel eespool punktis 101 viidatud kohtuotsusest Hoffmann-La Roche v. komisjon (punkt 71), et olukord, kus ettevõtja on teiste konkurentide hinnaalanduste surve tõttu sunnitud oma hindu alandama, on üldiselt kokkusobimatu turgu valitsevale seisundile omase sõltumatu käitumisega.

117 Siiski ei saa konkreetsel turul isegi ägeda konkurentsi olemasolu välistada turgu valitsevat seisundit sellel turul, sest nimetatud seisundi tunnuseks on põhiliselt võimalus käituda ilma, et konkurentsiga peaks arvestama oma turustrateegias ja ilma, et peaks kannatama sellisest suhtumisest tulenevaid kahjulikke mõjusid (eespool punktis 101 viidatud kohtuotsus Hoffmann-La Roche v. komisjon, punkt 70 ja 14. veebruari 1978. aasta otsus kohtuasjas 27/76: United Brands v. komisjon, EKL 1978, lk 207). Seega on võimaliku konkurentsi olemasolu turul asjakohane tegur, et hinnata eelkõige turgu valitseva seisundi olemasolu, kuid see ei ole iseenesest otsustav tegur.

118 Seetõttu, kui komisjon otsustab koondumise ühisturuga kokkusobivuse üle vastava tehingu teate ja toimiku alusel, puudub hagejal õigus vaidlustada komisjoni järel