10

Esimese Astme Kohus põhjendas kõnealuse määruse punktides 22–30 oma otsust järgmiselt: „22 Esimese Astme Kohus märgib, nagu väidab ka hageja, et [vaidlusaluse] otsuse kättetoimetamine sellise kullerpostiteenust osutava äriühingu kaudu nagu DHL ei kuulu määruse nr 2868/95 eeskirja 61 lõikes 2 nimetatud teatamisviiside hulka. Lisaks tuleb märkida, et ei ühtlustamisamet ega hageja – kes märgib otseselt, et DHL-i kaudu kohale toimetamine ei kujuta endast posti teel teatamist – ei väida, et hagejale 28. oktoobril 2005 kätte toimetatud DHL-i postisaadetis on saadetud tähtkirjana, ega ka seda, et äriühingul DHL on õigus selliseid saadetisi Saksamaal edastada, ega lisaks ka seda, et hagejale teatati [vaidlusalusest] otsusest ühel määruse nr 2868/95 eeskirja 61 lõikes 2 ja sama määruse eeskirjades 62–66 ette nähtud teistest viisidest. Selles osas tuleb lisaks märkida, et hageja kätte toimetatud DHL-i saadetise kaaskirjas ei viita miski sellele, et tegemist oleks tähtkirjaga, see-eest rõhutatakse, et nimetatud saadetise „edastab ainult DHL”. 23 Eeltoodust tuleneb, et [vaidlusalusest] otsusest hagejale teatamine ei toimunud vastavalt määruse nr 2868/95 eeskirjadest 61 ja 62 tulenevatele nõuetele. 24 Vastupidi hageja väidetele ei saa sellest asjaolust siiski järeldada, et käesolev hagi on esitatud tähtajaks. 25 Tuleb meenutada, et määruse nr 2868/95 eeskiri 68, „Kõrvalekalded teatamisel”, sätestab, et „[k]ui [ühtlustamisamet] ei saa kinnitada dokumendi adressaadi kätte jõudmisel nõuetekohast teatamist või kui ei ole järgitud teatamisnõudeid, loetakse dokumendist teatamine toimunuks kuupäeval, mille [ühtlustamisamet] määrab teate saabumise kuupäevaks”. 26 Seda sätet tuleb tervikuna lugedes tõlgendada selliselt, et nimetatud sätte alusel on ühtlustamisametil võimalus kindlaks määrata kuupäev, millal dokument on adressaadi kätte jõudnud, juhul kui ühtlustamisamet ei saa kinnitada dokumendi nõuetekohast teatamist või kui ei ole järgitud teatamisnõudeid, ning et selle sätte alusel antakse asjaomasele tõendile nõuetekohase teatamise õiguslikud tagajärjed (Esimese Astme Kohtu 19. aprilli 2005. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-380/02 ja T-128/03: Success-Marketing vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Chipita (PAN & CO), EKL 2005, lk II-1233, punkt 64). 27 Käesoleval juhul on pooled üksmeelel selles osas, et hageja sai DHL-i saadetise kätte 28. oktoobril 2005, mida kinnitab ka apellatsioonikodade kantselei valduses olev saateleht. 28 Vastavalt määruse nr 2868/95 eeskirjale 68 loetakse [vaidlusalusest] otsusest hagejale teatamine toimunuks 28. oktoobril 2005, mistõttu määruse nr 2868/95 eeskirja 62 lõikes 3 ette nähtud eeldus ei kuulu käesoleval juhul kohaldamisele. Lisaks on see kooskõlas määruse nr 2868/95 eeskirja 70 lõikega 2, mis sätestab, et „[k]ui toiming on teate edastamine, siis on sündmuseks dokumendi saabumine, kui ei ole sätestatud teisiti”. Vastavalt EÜ artikli 230 viiendat lõiku käsitlevale väljakujunenud kohtupraktikale algab juhul, kui vaidlustatud dokumendist on adressaadile teatatud, hagi esitamise tähtaeg päevast, mil adressaat teate kätte sai (vt selle kohta Esimese Astme Kohtu 29. mai 1991. aasta otsus kohtuasjas T-12/90: Bayer vs. komisjon, EKL 1991, lk II-219, punkt 19, mis jäeti apellatsiooni korras muutmata Euroopa Kohtu . aasta otsusega kohtuasjas C-195/91 P: Bayer vs. komisjon, EKL 1994, lk I-5619). 29 Neil asjaoludel ja võttes arvesse, et määruse nr 40/94 artikli 63 lõike 5 kohaselt tuleb hagi esitada Esimese Astme Kohtule kahe kuu jooksul pärast apellatsioonikoja otsuse väljakuulutamist, mida pikendatakse vastavalt kodukorra artikli 102 lõikele 2 seoses suurte vahemaadega kümne päeva võrra, tuleb nentida, et [vaidlusaluse] otsuse peale hagi esitamise tähtaeg lõppes 9. jaanuaril 2006. 30 Kuna käesolev hagi esitati 16. jaanuaril 2006, on see esitatud hilinemisega ning tuleb seepärast jätta vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.”