ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:T:2011 :699 1ÜLDKOHTU OT SUS (apellatsioonikoda)
29. november 2011
Kohtuasi T-10/11 P
Ger hard Birkhoff
versus
Euroopa Komisjon
Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Peretoetused — Ülalpeetava lapse toetus — 
Laps, kes invaliidsuse tõttu ei suuda endale elatist teenida — Toetuse maksmise jätkamisest kee ldumine
Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku T eenistuse Kohtu (teine ko da) 27. oktoobri 
2010 . aasta otsuse pe ale ko htuasjas F-60/09: Birkhoff vs. ko misjon ( kohtulahendite 
kogumikus vee l avaldamata) selle ko htuotsuse tühistamiseks.
Otsus: Tühistada E uroopa Liidu Avaliku T eenistuse Kohtu (teine ko da) 27. oktoobri 2010 . aasta 
otsus ko htuasjas F-60/09: Birkhoff v s. ko misjon ( kohtulahendite ko gumikus vee l 
avaldamata). Saata ko htuasi lahendamiseks A valiku T eenistuse Kohtule. Kohtukulude 
kandmine otsustatakse edaspidi.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Töötasu — Peretoetused — Ülalpeetava lapse toetus — Õigus maksmise jätkamisele 
vanusest sõltumata, kui laps ei suuda endale elatist teenida
(Personalieeskirjad, VII lisa artikli 2 lõige 5)
2. Ametnikud — Töötasu — Peretoetused — Ülalpeetava lapse toetus — Õigus maksmise jätkamisele 
vanusest sõltumata, kui laps ei suuda endale elatist teenida
(Personalieeskirjad, VII lisa artikli 2 lõige 5)
1. Personalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõike 5 ko haselt jätkatakse ülalpeetava lapse toetuse maksmist 
vanusest sõltumata lapse puhul, kes raske h aiguse või invaliidsuse tõttu ei suuda endale elatist teenida.
Mõiste, et haige või invaliidist laps „ei suuda e ndale elatist teenida”, nõ uab iga üksiku j uhtumi 
eriasjaolude arvestamist.
Just selle ar utluskäigu loogilise jätkuna, mis nõ uab sotsiaalsetel ee smärkidel iga üksiku j uhtumi 
juriidiliste ja faktiliste eriasjaolude arvessevõtmist selleks, et teha kindlaks tulude summa, mis puudega 
isikul on o ma vajaduste ra huldamiseks a sjaomase sätte tähenduses, tuleb võtta ar vesse selle isiku 
netotulu kõ ikide riiklike lõivude, maksude ja tasude järel, mitte tema brutotulu.
2 ECLI:EU:T:2011 :699KOKKUVÕTE–KOHTUASIT-10/11P
BIRKHOFFVS. KOMISJON
Esiteks on ai nuüksi netotulu see, mis isikul tegelikult on o ma igapäevaste vajaduste rahuldamiseks ning 
selliste tavapäraste ku lutuste nagu toidu, rii ete, eluaseme, mööbli, majapidamise, kü tte jne ee st 
tasumiseks.
Teiseks, võttes arvesse võrdse ko htlemise põhimõtet – m is nõ uab, et erinevaid o lukordi e i koheldaks 
sarnaselt, välja arvatud juhul, kui niisugune ko htlemine on o bjektiivselt põhjendatud –, ei saa eitada, 
et puudega isik, ke lle brutotulust tehakse igasuguseid väga suuri m ahaarvamisi ning ke lle netotulu on 
seega suhteliselt väike, on f aktiliselt erinevas olukorras võrreldes puudega isikuga, kellel on s ama 
brutotulu, kuid ke lle tulust tehtavad m ahaarvamised, ükskõik millised need ka e i oleks, on v äga palju 
väiksemad, ning ke llel seetõttu on s uhteliselt suur netotulu. Võttes ar vesse ee spool nimetatud 
sotsiaalset ee smärki, ei ole ku idagi õigustatud n ende ka he olukorra v õrdne ko htlemine sellel 
ettekäändel, et need ka ks b rutotulu on s ama suured, samas ku i tegelikult igapäevaelu vajaduste 
rahuldamiseks o lemasolev tulu on o luliselt erineva suurusega. Pädev a sutus pe ab aga analüüsima iga 
üksikjuhtumi õiguslikke j a faktilisi eriasjaolusid selleks, et teha kindlaks, kas asjaomane puudega isik ei 
ole tegelikult suuteline endale elatist teenima pe rsonalieeskirjade nimetatud sätte tähenduses.
Kolmandaks, asjaomasele isikule tegelikult ka sutada o leva netotulu ar vessevõtmine on koo skõlas 
asjaoluga, et tema sissetulekust tuleb samuti m aha ar vata need ku lutused, mida t a pe ab oma 
invaliidsuse tõttu tegelikult tegema.
Kuigi on t õsi, et Euroopa Liidu õiguse sätteid, mis annavad õ iguse ra halistele toetustele, tuleb 
tõlgendada ki tsalt, tuleneb ee ltoodust kaa lutustest, et ainult tõlgendus, mis võtab arvesse haigestunud 
või invaliidistunud lapse kasutuses tegelikult olevat netotulu, on koo skõlas sotsiaalse eesmärgiga, mida 
taotleb pe rsonalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõikes 5 ettenähtud toetuse maksmine lapsele, kui ta ei 
suuda endale elatist teenida.
(vt punktid 28, 34, 37–40 ja 50)
Viited:
Euroopa Kohus: 3. mai 2007 , kohtuasi C-303/05: Advocaten voor de W ereld (EKL 2007 , lk I-3633 , punkt 56 ja seal 
viidatud ko htupraktika).
Üldkohus: 30. november 1994 , kohtuasi T-498/93: Dornonville de la Cour vs. komisjon ( EKL AT 1994 , lk I-A-257 
ja II-813, punkt 39).
2. Ülalpeetava lapse toetus on ka ntud sotsiaalsest eesmärgist, mida p õhjendavad ku lud lapse olemasolu 
ja tema ülalpidamisega seotud tegelike ja kindlate vajaduste tarbeks, mille tõttu pe ab pädev asutus igal 
üksikul juhtumil kon trollima, kas selline sotsiaalne ee smärk on t äidetud, ning tegema kõ iki asjaga 
seotud asjaolusid ar vesse võttes kindlaks, kas asjaomane laps on ra ske h aiguse või invaliiduse tõttu 
suuteline endale elatist teenima.
Sellest lähtudes ei vabasta see, et institutsioon on pe rsonalieeskirjade V II lisa ar tikli 2 lõike 5 
tõlgendamiseks sõnastanud objektiivse kri teeriumi, ükskõik m illine ei oleks ka s elle kri teeriumi sisu, 
kohustusest analüüsida i ga üksikjuhtumi eriasjaolusid.
Selleks e t võtta ar vesse puudega isiku o lukorra õ iguslikke j a faktilisi erisusi, tuleb selle isiku 
sissetulekust maha arvata kõ ik ku lutused, mida t a pe ab oma invaliidsuse tõttu tegema. Just niiviisi 
vähenenud tulu tuleb võtta ar vesse selleks, et analüüsida, kas puudega isik ei suuda e ndale elatist 
teenida pe rsonalieeskirjade VII lisa artikli 2 lõike 5 tähenduses.
ECLI:EU:T:2011 :699 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIT-10/11P
BIRKHOFFVS. KOMISJON
Puudega inimese heaks v õetud mee de ei ole ee smärk omaette, vaid v õrdse ko htlemise tagamisele 
suunatud mee de, nii et selline mee de on l ubatud vaid j uhul, ku i selle ee smärk on t agada v õrdne 
kohtlemine sarnases olukorras oleva puudeta inimesega. Sellisel juhul ko hustab võrdse ko htlemise 
põhimõte ad ministratsiooni võtma arvesse ainult kulutusi, mis kon kreetselt tulenevad a sjaomase lapse 
invaliidsusest, selleks et neid ra halises mõttes samastada m uidu samas olukorras oleva puudeta isikuga.
Selles tähenduses ei ole fakti- või õigusvea ega ilmse hindamisveaga tegemist osalise mahaarvamise 
puhul kaupade ja teenuste osas, mida s uures osas kasutavad kõ ik isikud, mitte ainult puudega isikud.
(vt punktid 30, 32, 36, 57, 59 j a 60)
Viide:
Üldkohus: 21. oktoober 2003 , ko htuasi T-302/01: Birkhoff vs. ko misjon ( EKL AT 2003 , lk I-A-245 j a II-1185 , 
punktid 39, 40 j a 44).