EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

1. märts 2016

Antonio Pujante Cuadrupani

versus

Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)

„Avalik teenistus — Töölevõtmine — Ajutine teenistuja — Teenistusest vabastamine katseaja lõpus — Hagi, mis on suunatud ühtaegu nii teenistusest vabastamise otsuse kui ka teenistusest vabastamist kinnitava otsuse vastu — Vastuvõetavus — Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 14 lõige 3 — Võimu ja menetluse kuritarvitamine — Ilmne hindamisviga — Kaitseõigused — Konsulteerimine ühise hindamiskomiteega — Arvamus, mis on antud kirjalike dokumentide põhjal ilma hagejat ära kuulamata — Kaitseõiguste rikkumise puudumine”

Ese:

Hagi, mis on esitatud ELTL artikli 270 alusel ja millega A. Pujante Cuadrupani palub esiteks tühistada Euroopa GNSSi Agentuuris (GSA) katseaja lõpus koostatud aruanne, ning teiseks GSA tegevdirektori 15. oktoobri 2014. aasta otsus vabastada ta teenistusest katseaja lõpus ja GSA haldusnõukogu esimehe 30. oktoobri 2014. aasta otsus, mis kinnitab seda teenistusest vabastamise otsust.

Otsus:

Jätta hagi rahuldamata. Jätta Antonio Pujante Cuadrupani kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa GNSSi Agentuuri kohtukulud.

Kokkuvõte

Isiku huve kahjustavad üksnes sellised aktid või meetmed, mis toovad kaasa kohustuslikku laadi õiguslikke tagajärgi, mis mõjutavad hageja huve, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis. Mis puudutab toiminguid või otsuseid, mis tehakse mitmeastmelise, eelkõige asutusesisese menetluse käigus, siis on vaidlustatavateks aktideks üksnes meetmed, mis väljendavad institutsiooni lõplikku seisukohta kõnealuses menetluses; seevastu vahemeetmete peale, millega valmistatakse ette lõplikku otsust, ei saa hagi esitada. Otsust ettevalmistavad aktid ei saa huve kahjustada ning hageja võib üksnes menetluse lõpetanud otsuse vaidlustamise käigus tõstatada küsimuse selle otsusega vahetult seotud varasemate aktide õigusvastasusest. Sellega seoses on vastuvõetamatud nõuded tühistada katseaja lõpparuanded, millel põhineb otsus vabastada ajutine teenistuja teenistusest. Kuigi teenistussuhte lõpetamise otsus kui selline, milles kinnitatakse lõplikult administratsiooni seisukoht ja mis seega avaldab otseselt ja viivitamatult mõju teenistuja huvidele, on ametniku huve kahjustav akt, ei ole see nii katseaja lõpparuande puhul, mis on üksnes esimesena nimetatud otsust ettevalmistav dokument. (vt punktid 43–45) Viited: Esimese Astme Kohus: kohtuotsused, 17.5.2006, Lavagnoli vs. komisjon, T‑95/04, EU:T:2006:131, punkt 33, ja 16.3.2009, R vs. komisjon, T‑156/08 P, EU:T:2009:69, punkt 49 ja seal viidatud kohtupraktika. Euroopa Liidu Üldkohus: kohtuotsus, 2.3.2010, Doktor vs. nõukogu, T‑248/08 P, EU:T:2010:57, punkt 81. Avaliku Teenistuse Kohus: kohtumäärus, 24.5.2007, Lofaro vs. komisjon, F‑27/06 ja F‑75/06, EU:F:2007:89, punkt 59.

Tühistamishagi, mille ametnik või teenistuja esitas kinnitava otsuse peale, on vastuvõetamatu ainult siis, kui kinnitatud otsus on ametniku suhtes lõplik seetõttu, et seda ei ole vaidlustatud ettenähtud tähtaja jooksul. Vastupidisel juhul on asjaomasel isikul õigus vaidlustada kas kinnitatud otsus või kinnitav otsus või mõlemad otsused. (vt punkt 52) Viited: Esimese Astme Kohus: kohtuotsused, 27.10.1994, Chavane de Dalmassy jt vs. komisjon, T‑64/92, EU:T:1994:260, punkt 25, ja 25.10.2005, Dedeu i Fontcuberta vs. komisjon, T‑299/02, EU:T:2005:370, punkt 22. Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus, 5.5.2009, Simões Dos Santos vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, F‑27/08, EU:F:2009:44, punkt 73, mis jäeti selles küsimuses tühistamata kohtuotsusega 10.11.2010, Siseturu Ühtlustamise Amet vs. Simões Dos Santos, T‑260/09 P, EU:T:2010:461.

Administratsioonil on ulatuslik kaalutlusruum katseajal ametniku või teenistuja võimete ja soorituste hindamisel ning Avaliku Teenistuse Kohus ei saa asendada institutsioonide hinnangut oma hinnanguga katseaja tulemuste kohta ja sellise isiku võimete kohta, kes on kandidaat Euroopa Liidu avalikku teenistusse alaliselt ametisse nimetamiseks või lepingu kinnitamiseks, vaid kohtu kontroll piirdub sellega, kas ei ole tehtud ilmset hindamisviga või võimu kuritarvitatud. Administratsiooni vea võib kvalifitseerida ilmseks üksnes juhul, kui see on kergesti äratuntav ja selle saab hõlpsalt tuvastada, võttes arvesse kriteeriume, mida seadusandja soovis kehtestada administratsiooni poolt otsuse tegemisele. Järelikult, selleks et tuvastada, kas administratsioon on teinud asjaolude hindamisel ilmse vea, mis võib õigustada otsuse tühistamist, peavad tõendid, mille esitamise kohustus on hagejal, olema piisavad, et administratsiooni hinnangud muutuksid ebausutavaks. Teisisõnu, kui hageja esitatud asjaoludest hoolimata võib administratsiooni poolt faktilistele asjaoludele antud hinnangut pidada tõenäoliseks, tuleb ilmsel hindamisveal põhinev väide tagasi lükata. (vt punktid 84–86) Viited: Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused, 24.3.2011, Canga Fano vs. nõukogu, F‑104/09, EU:F:2011:29, punkt 35, mis jäeti apellatsiooni korras muutmata kohtuotsusega 16.5.2013, Canga Fano vs. nõukogu, T‑281/11 P, EU:T:2013:252, punkt 127; 29.9.2011, AJ vs. komisjon, F‑80/10, EU:F:2011:172, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika, ning 12.6.2013, Bogusz vs. Frontex, F‑5/12, EU:F:2013:75, punkt 72.

Kui tuleb teha ajutise teenistuja lepingu kinnitamise otsus, annab administratsioon kõikehõlmava hinnangu, kas katseaja perioodi tulemused on positiivsed või mitte, millest võib järeldada, et katseajal oleva teenistuja lepingu kinnitamine on teenistuse huvides. Selline analüüs tähendab katseajal ilmnenud positiivsete ja negatiivsete aspektide kaalumist, et kontrollida, kas lepingu kinnitamine on teenistuse huvides või mitte. (vt punkt 97) Viide: Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus,18.10.2007, Krcova vs. Euroopa Kohus, F‑112/06, EU:F:2007:178, punkt 61, mis jäeti selles küsimuses tühistamata kohtuotsusega 8.6.2009, Krcova vs. Euroopa Kohus, T‑498/07 P, EU:T:2009:178.