ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :115 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS (teine ko da)
30. september 2010
Kohtuasi F-36/05
Gudrun Sc hulze
versus
Euroopa Komisjon
Avalik teenistus — Ametnikud — Ametisse nimetamine — Enne uu te personalieeskirjade jõustumist 
reservnimekirja kantud ka ndidaadid — Teenistusse võtmisel palgaastme j a -järgu määramise 
üleminekueeskirjad — Palgajärku m ääramine — Personalieeskirjade artikkel 32 — Personalieeskirjade 
XIII lisa artiklid 2, 5 ja 12 — Vanusel põhinev di skrimineerimine — Võrdne tasustamine võrdväärse 
töö ee st — Hea halduse põhimõte — Hoolitsemiskohustus
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega G. Schulze palub esimese 
võimalusena tühistada e siteks ko misjoni 8. veebruari 2005 . aasta otsus, millega jäeti 
rahuldamata tema ka ebus, ja teiseks ko misjoni 11. oktoobri 2004 . aasta otsus, millega ta 
määrati palgaastme A*6 j ärku 2; teise võimalusena ko hustada ko misjoni maksma talle 
kahju hüvitist.
Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Pooled ka nnavad ise oma ko htukulud.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Ametniku seisund — Saamise tingimused
(Personalieeskirjad, artikkel 3)
2. Ametnikud — Töölevõtmine — Palgaastmele määramine — Uue karjääristruktuuri kehtestamine 
määrusega nr 723/2004 — Palgaastmele määramise üleminekusätted
(Personalieeskirjad, artikli 7 lõige 1, artikli 27 es imene lõik ja artikkel 29 lõige 1; XIII lisa artikli 12 
lõige 3; nõukogu määrus nr 723/2004 )
3. Ametnikud — Töölevõtmine — Palgaastmele määramine — Uue karjääristruktuuri kehtestamine 
määrusega nr 723/2004 — Palgaastmele määramise üleminekusätted
(Personalieeskirjad, XIII lisa artikli 12 lõige 3; nõukogu määrus nr 723/2004 )
4. Ametnikud — Määramine — Palgaastme ja a metikoha v astavus — Täidetava a metikoha 
palgaastme kindlaksmääramine
(Personalieeskirjad, artikli 5 lõige 4, artikli 7 lõige 1, ja artikli 62 es imene lõik, I lisa, nõukogu määrus 
nr 723/2004 )
5. Ametnikud — Põhimõtted — Haldusorgani hoolitsemiskohustus — Hea halduse põhimõte — Piirid
(Personalieeskirjad, XIII lisa artikli 12 lõige 3)
2 ECLI:EU:F:2010 :115KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-36/05
SCHULZEVS. KOMISJON
1. Personalieeskirjade artiklist 3 tuleneb, et ametniku a metisse nimetamise alus on t ingimata ametisse 
nimetava asutuse ühepoolne akt, m illes on m ärgitud täpne kuu päev, mil ametisse nimetamine jõustub, 
ning ametikoht, m illele asjast huvitatud isik määratakse. Alles pärast sellise otsuse tegemist võib avaliku 
konkursi edukalt läbinud isik nõ uda o ma õigusi ametnikuna ja järelikult nõ uda pe rsonalieeskirjade 
sätete ko haldamist.
(vt punkt 48)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 11. juuli 2007 , kohtuasi T-58/05: Centeno M ediavilla jt vs. komisjon ( EKL 2007 , lk II-2523 , 
punktid 54 ja 55).
2. Võrdsuse p õhimõte ei saa p iirata seadusandja vabadust teha igal ajal selliseid m uudatusi 
personalieeskirjade no rmidesse, m ida t a pe ab teenistuse huvidega koo skõlas olevaks, isegi ku i 
muudetud sätted on a metnikele varasematest ebasoodsamad, sest vastasel korral takistataks m is tahes 
seadusandlikku ar engut.
Järelikult võis seadusandja pe rsonalieeskirjade reformi raa mes esiteks sätestada, et isikud, kes läbisid 
edukalt kon kursid, mille puhul oli enne 1. maid 2004 e tte nähtud töölevõtmine palgaastmele A 7 või 
A 6, võetakse nüüd tööle palgaastmele A*6 , ja teiseks v ähendada s ellega seoses neile palgaastmetele 
määratud töötasusid.
Nii tegutsedes ei ole seadusandja ri kkunud v õrdsuse p õhimõtet ja ee lkõige v anuse a lusel 
diskrimineerimise kee ldu, kuna pe rsonalieeskirjade XIII lisa artikli 12 lõikes 3 esitatud vastavustabelis 
ning igakuises põhipalgas ei võeta ilmselgelt ei otseselt ega kaudselt arvesse huvitatud isikute vanust.
Lisaks, vastavalt personalieeskirjade artikli 7 lõikest 1, artikli 27 e simesest lõigust ja artikli 29 lõikest 1 
tulenevale reeglile, m ille alusel ametikohtade tase m ääratakse ki ndlaks v astavalt nende laadile, 
olulisusele ja ulatusele, sõltumata huvitatud isikute kv alifikatsioonist, eristab pe rsonalieeskirjade 
XIII lisa ar tikli 12 l õikes 3 esitatud palgaastmete vastavuse tabel algpalgaastet A*5 kõ rgemast 
palgaastmest A*6 , et võtta arvesse selle taseme a metikohtadele vajalikku t öökogemust.
Seetõttu ei saa v äita, et personalieeskirjade XIII lisa artikli 12 lõikega 3 on v astuolus töökogemusega 
arvestamine; see p aneb vastupidi a metisse nimetavale asutusele ko hustuse võtta seda ko gemust 
teenistuse huvides arvesse, kui see m äärab objektiivselt kindlaks täidetavate ametikohtade taseme.
(vt punktid 58–62)
Viited:
Euroopa Kohus: 22. detsember 2008 , kohtuasi C-443/07 P: Centeno M ediavilla jt vs. komisjon (EKL 2008 , lk I-10945 , 
punkt 83).
Esimese Astme K ohus: 30. september 1998 , ko htuasi T-121/97: Ryan vs. kon trollikoda ( EKL 1998 , lk II-3885 , 
punktid 98 j a 104); 29. november 2006 , kohtuasi T-135/05: Campoli vs. komisjon ( EKL AT 2006 , lk I-A-2-297 
ja II-A-2-1527 , punkt 105); eespool viidatud ko htuasi Centeno M ediavilla jt vs. komisjon (punktid 86, 89 j a 113).
Avaliku T eenistuse Kohus: 19. juuni 2007 , kohtuasi F-54/06: Davis jt vs. nõ ukogu (EKL AT 2007 , lk I-A-1-165 
ja II-A-1-911, punkt 81).
3. Sama väärtusega tööd tegevate ühe tööandja töötajate õigus saada s ama töötasu väljendab 
konkreetselt võrdsuse üldpõhimõtet, m ille kai tsmine on A valiku T eenistuse Kohtu ülesanne. Seda 
õigust on v äljendatud ka m ajanduslike, sotsiaalsete ja ku ltuurialaste õiguste ra hvusvahelise pakti 
artiklis 7 ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kon ventsioonis nr 111.
ECLI:EU:F:2010 :115 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-36/05
SCHULZEVS. KOMISJON
Sellegipoolest ei kee la võrdse ko htlemise põhimõte ko helda e rinevalt võrreldavaid o lukordi, ku i 
eristamist õigustavad o bjektiivsed ja asjassepuutuvad tegurid, mida ko hus kon trollib.
Personalieeskirjade reformi raa mes võis seadusandja m uuta palgaastmete ja ametikohtade vastavust, 
võttes eelkõige vastu pe rsonalieeskirjade XIII lisa artikli 12 lõike 3, sest üleminekusättele on o mane, et 
sellega tehakse erand pe rsonalieeskirjade teatud sätetest, m ille ko haldamisele ee skirjade m uutmine 
tingimata mõju avaldab.
Selles olukorras ei saa ametnikke, kes nimetati ametisse pärast personalieeskirjade reformi jõustumist, 
lugeda s amas olukorras olevaks ku i neid, ke s võeti tööle enne 1. maid 2004 j a ke lle ametisse 
nimetamist reguleerisid vanad pe rsonalieeskirjad.
Mis puudutab samuti palgaastmete struktuuri reformi, siis ei rikkunud seadusandja sama väärtusega 
töö ee st võrdse tasustamise põhimõtet, m äärates pärast nimetatud reformi tööle võetud ametnikele 
töötasu, mis on s eotud palgaastmega, millele nad m äärati vastavalt pe rsonalieeskirjade X III lisa 
artikli 12 l õikele 3 ja m is on e basoodsam ku i endiste palgaastmetega seotud töötasu, millele olid 
määratud ametnikud, kes olid tööle võetud enne 1. maid 2004 .
Järelikult ei riku a sjaolu, et enne 1. maid 2004 t ööle võetud assistendid v õi ametnikud on p aremini 
tasustatud ku i pärast seda kuu päeva ametnikena tööle võetud isikud, sama väärtusega töö ee st võrdse 
tasustamise põhimõtet.
(vt punktid 74–79)
Viited:
Euroopa Kohus: 26. juuni 2001 , kohtuasi C-381/99: Brunnhofer (EKL 2001 , lk I-4961 , punkt 28); eespool viidatud 
kohtuasi Centeno M ediavilla jt vs. komisjon (punktid 77–79 ja 105).
Esimese Astme K ohus: eespool viidatud ko htuasi Centeno M ediavilla jt vs. komisjon (punktid 75, 80, 114 , 126 j a 129).
4. Personalieeskirjade ar tikli 7 lõikest 1 koo stoimes ar tikli 62 e simese lõiguga, mille ko haselt on 
ametnikul õigus oma palgaastmele ja -järgule vastavale töötasule, ilmneb, et pärast palgaastme j a seega 
ka ametniku p algataseme ki ndlaksmääramist ei saa talle määrata ametikohta, mis sellele palgaastmele ei 
vasta. Teisisõnu määrab palgaaste ja järelikult töötasu, millele ametnikul on õ igus, ära n eed ülesanded, 
mis võib talle m äärata. Seetõttu lubab palgaastme j a ametikoha vastavuse põhimõte igal ametnikul 
keelduda s ellisele ametikohale määramisest, m is ei vasta tema palgaastmele, ja seega lõpuks kee lduda 
tööülesannetest, mis ei vasta tema töötasule.
Eelnevat ei lükka ü mber asjaolu, et personalieeskirjade artikli 5 lõige 4 ning I lisa redaktsioonis, mis 
tulenes m äärusest nr 723/2004 , m illega m uudetakse pe rsonalieeskirju ja m uude teenistujate 
teenistustingmusi, ei kehtesta fikseeritud vastavust kindla ametikoha ja palgaastme v ahel. Nimelt ei 
muuda n eed sätted pe rsonalieeskirjade artikli 7 lõikest 1 tulenevat põhimõtet, et täidetava ametikoha 
taseme pe ab otsustama asjaomase ameti ülesannete olulisust arvestades ning ainult vastavalt teenistuse 
huvidele. Need tähendavad ü ksnes seda, et ametisse nimetav asutus ei pea teates vaba ametikoha ko hta 
kindlaks m äärama täidetava ametikoha täpset palgaastet. Sellel asutusel on s iiski o ma ulatuslikku 
kaalutlusõigust ka sutades ko hustus järgida e siteks, et teates vaba ametikoha ko hta m ärgitud
4 ECLI:EU:F:2010 :115KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-36/05
SCHULZEVS. KOMISJON
 palgaastmete vahemik väljendab piisavalt kõn ealuste ülesannete olulisust, ja teiseks, et ametisse 
nimetamine mõnele nendest palgaastmetest on o bjektiivne, arvestades eelkõige täidetavate ülesannete 
olulisust.
(vt punktid 80 ja 81)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 7. mai 1991 , kohtuasi T-18/90: Jon gen vs. komisjon ( EKL 1991 , lk II-187, punkt 27); 8. juuli 
2008 , ko htuasi T-56/07 P: ko misjon v s. Economidis (EKL AT 2008 , lk I-B-1-31 j a II-B-1-213, punktid 82–86); 
18. juuni 2009 , kohtuasi T-572/08 P: komisjon v s. Traore (EKL AT 2009 , lk I-B-1-39 ja II-B-1-223, punktid 38, 40 
ja 41).
5. Hea halduse põhimõte ei oma m äärusest kõ rgemalseisvat ko hustuslikku j õudu. Sama ke htib ka 
haldusorgani hoolitsemiskohustusele oma teenistujate suhtes, mis väljendab tasakaalu vastastikuste 
õiguste ja ko hustuste vahel, mille pe rsonalieeskirjad ke htestasid ametiasutuse ja avalike t eenistujate 
vahelistes suhetes ja mis seetõttu on a lati piiratud ke htivate no rmidega.
Arvestades seega hea halduse ja hoolitsemiskohustuse põhimõtete ko hta no rmihierarhias, ei saa 
ametnik, ke s nimetati ametisse vahemikus 1. maist 2004 ku ni 30. aprillini 2006 , nõuda n ende põhjal 
teistsugust tulemust ku i see, mis tuleneb pe rsonalieeskirjade X III lisa ar tikli 12 l õikest 3, sest 
institutsiooni pädevus on p iiratud sellega.
(vt punktid 86 ja 87)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 27. märts 1990 , kohtuasi T-123/89: Ch omel vs. komisjon ( EKL 1990 , lk II-131, punkt 32); 
17. juuni 1993 , kohtuasi T-65/92: Arauxo-Dumay vs. komisjon ( EKL 1993 , lk II-597, punkt 37); 22. juuni 1994 , 
kohtuasjad T-97/92 ja T-111/92: Rijnoudt ja Hocken vs. komisjon ( EKL AT 1994 , lk I-A-159 j a II-511, punkt 104); 
eespool viidatud ko htuasi Campoli vs. komisjon (punkt 149).
Avaliku T eenistuse Kohus: 23. jaanuar 2007 , kohtuasi F-43/05: Ch assagne vs. komisjon ( EKL AT 2007 , lk I-A-1-27 
ja II-A-1-139, punkt 111).