Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Liikmesriigile adresseeritud komisjoni otsus, millega riigiabi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks ametlikku uurimismenetlust algatamata – Huvitatud isikute hagi EÜ artikli 88 lõike 2 tähenduses – Vastuvõetavus – Tingimused

(EÜ artikli 88 lõige 2 ja artikli 230 neljas lõik, nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 1 punkt h, artikli 4 lõige 3 ja artikli 6 lõige 1)

2. Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Liikmesriigile adresseeritud komisjoni otsus, millega riigiabi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks ametlikku uurimismenetlust algatamata – Huvitatud isikute hagi EÜ artikli 88 lõike 2 tähenduses – Hagi eseme määratlemine – Hagi, mille eesmärk on kaitsta huvitatud isikute menetluslikke õigusi – Väited, mida saab esitada

(EÜ artikli 88 lõige 2 ja artikli 230 neljas lõik, Üldkohtu kodukord, artikli 44 lõike 1 punkt c, nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 1 punkt h, artikli 4 lõige 3 ja artikli 6 lõige 1)

3. Riigiabi – Komisjonipoolne läbivaatamine – Haldusmenetlus – Huvitatud isik EÜ artikli 88 lõike 2 tähenduses – Ettevõtja, kes kasutab abisaajaga sama toorainet

(EÜ artikli 88 lõige 2 ja artikli 230 neljas lõik, nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 1 punkt h)

Summary

1. Riigiabi valdkonnas sõltub komisjoni vastuväidete esitamata jätmise otsuse, mis põhineb määruse nr 659/1999 artikli 4 lõikel 3, õiguspärasus sellest, kas abi ühisturuga kokkusobivuse kohta ilmneb kahtlusi. Kuna selliste kahtluste tõttu tuleb algatada ametlik uurimismenetlus, milles võivad osaleda nimetatud määruse artikli 1 punktis h nimetatud huvitatud pooled, tuleb asuda seisukohale, et selline otsus puudutab otseselt ja isiklikult kõiki huvitatud pooli selle sätte tähenduses. EÜ artikli 88 lõikes 2 ning määruse nr 659/1999 artikli 6 lõikes 1 sätestatud menetluslike tagatistega isikute sellised tagatised saavad olla kindlustatud vaid juhul, kui neil on võimalus vaidlustada vastuväidete esitamata jätmise otsus liidu kohtus.

Järelikult on määruse nr 659/1999 artikli 1 punkti h tähenduses huvitatud poole eristaatus, mis on seotud hagi erilise esemega, piisav selleks, et individualiseerida EÜ artikli 230 neljanda lõigu kohaselt hagejat, kes vaidlustab vastuväidete esitamata jätmise otsuse.

(vt punktid 47 ja 48)

2. Riigiabi valdkonnas peab hageja, kes vaidlustab komisjoni otsuse jätta ametlik uurimismenetlus algatamata, määratlema hagiavalduses oma hagi eseme vastavalt Üldkohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punktile c. See nõue on õiguslikult piisavalt täidetud, kui hageja identifitseerib otsuse, mille tühistamist ta taotleb. Ei ole tähtis, et hagiavalduses märgitakse, et avalduse eesmärk on vastuväidete esitamata jätmise otsuse – väljend, mis esineb määruse nr 659/1999 artikli 4 lõikes 3 – või ametliku uurimismenetluse algatamise jätmise otsuse tühistamine, kuna komisjon teeb otsuse küsimuse kahe aspekti kohta üheainsa otsusega.

Kui hageja palub tühistada vastuväidete esitamata jätmise otsuse, vaidlustab ta peamiselt asjaolu, et komisjoni poolt asjaomase abi suhtes tehtud otsus võeti vastu ilma, et komisjon oleks algatanud ametlikku uurimismenetlust, rikkudes sellega tema menetluslikke õigusi. Selleks et hageja tühistamisnõue oleks tulemuslik, võib ta esitada kõik väited, mis tõendavad, et teatatud meetme esialgse uurimise etapis komisjoni kasutuses oleva teabe ja asjaolude hindamise tõttu oleks pidanud abi ühisturuga kokkusobivuse kohta ilmnema kahtlusi. Selliste väidete kasutamise tõttu ei saa aga muutuda hagi ese või hagi vastuvõetavuse tingimused. Vastupidi, kahtluste olemasolu kokkusobivuse kohta on just täpselt see tõend, mille peab esitama, et tõendada, et komisjon oleks pidanud algatama EÜ artikli 88 lõikes 2 ja määruse nr 659/1999 artikli 6 lõikes 1 ette nähtud ametliku uurimismenetluse.

(vt punktid 51, 52 ja 59)

3. Määruse nr 659/1999 artikli 1 punkti h kohaselt tuleb huvitatud pooleks lugeda eelkõige mis tahes isik, ettevõtja või ettevõtjate ühendus, kelle huve võib abi andmine mõjutada, eriti selle abi saajaga konkureerivad ettevõtjad. Teisisõnu on tegemist piiramatu hulga adressaatidega. Järelikult see säte ei välista, et ettevõtja, kes ei ole abisaaja otsene konkurent, kuid kellel on oma tootmisprotsessis vaja sama toorainet, kvalifitseeritakse huvitatud pooleks, kui ta väidab, et abi andmine võib tema huve mõjutada. Selleks peab asjaomane ettevõtja õiguslikult piisavalt tõendama, et abi võib konkreetselt mõjutada tema seisundit.

(vt punktid 63–65)