ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(esimene koda)

18. september 2012

Kohtuasi F‑58/10

Timo Allgeier

versus

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA)

Avalik teenistus – Abistamiskohustus – Personalieeskirjade artikkel 24 – Psühholoogiline ahistamine – Haldusjuurdlus

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega T. Allgeier palub eelkõige tühistada Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (edaspidi „FRA” või „amet”) otsus, millega jäeti rahuldamata tema abistamistaotlus, ning mõista ametilt tema kasuks välja hüvitis.

Otsus: Tühistada otsus. Mõista FRA‑lt hageja kasuks välja 5000 eurot. Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. Jätta ameti kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja ka hageja kohtukulud.

Kokkuvõte

Ametnikud – Administratsiooni abistamiskohustus – Rakendamine psühholoogilise ahistamise valdkonnas – Abistamistaotluse esitamine – Ameti juurdlus – Juurdluse läbiviija, kes on nimetatud ametiga olulist ärisuhet omava instituudi juhatuse esimees – Objektiivne erapooletus – Puudumine

(Personalieeskirjad, artikkel 24)

Psühholoogilise ahistamise tõttu esitatud abistamistaotlusega seotud haldusjuurdluses ei vasta juurdluse läbiviija tingimustele, mis peavad olema täidetud, et tema objektiivset erapooletust ei saaks kahtluse alla seada, kui instituudi, mille juhatuse esimees ta on, ja ameti, kus ta juurdlust läbi viib, vahel on ärisuhe. Sellest juurdlusest huvitatud isikutel võib tekkida põhjendatud kartus, et juurdluse läbiviija ‐ kes soovib seda ärisuhet hoida ‐ juhindub soovist ameti mainet säästa.

(vt punktid 62 ja 64)
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(esimene koda)

5. juuni 2012

Kohtuasi F‑83/10

Kostantinos Giannakouris

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Töötasu – Peretoetused – Õppetoetus – Määramise tingimused – Mujalt saadava samalaadse toetuse mahaarvamine

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega K. Giannakouris esitas käesoleva nõude, millega ta eelkõige palub tühistada komisjoni 26. veebruari 2010. aasta otsus vähendada hagejale määratud õppetoetust ning pidada enammakstud summa kinni tema töötasu teatistel, kuna tema tütar saab liikmesriigi poolt antavat rahalist toetust stipendiumi vormis.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Mõista komisjoni kohtukulud välja hagejalt.

Kokkuvõte

Ametnikud – Töötasu – Peretoetused – Õppetoetus – Personalieeskirjade artikli 67 lõikes 2 ettenähtud kattumise välistamise normi kohaldamise tingimused mujalt saadava samalaadse toetuse maksmise korral – Kohaldamine Luksemburgis makstavale õppijatele mõeldud rahalisele hüvitisele – Lubatavus

(Personalieeskirjad, artikli 67 lõike 1 punkt c ja artikkel 2)

Samalaadsete toetustena personalieeskirjade artikli 67 lõikes 2 ettenähtud kattumise välistamise normi kohaselt on käsitletavad ainult sellised toetused, mis on võrreldavad ja mida makstakse samal eesmärgil. Samalaadse toetusena kvalifitseerimisel on otsustav tegur asjaomaste toetustega taotletud eesmärk.

Sellega seoses on personalieeskirjade artikli 67 lõike 1 punktis c ettenähtud õppetoetus ja Luksemburgis stipendiumi ja laenu vormis makstav rahaline hüvitis, mille eesmärk on anda õppijatele rahalist abi, mis võimaldab neil oma õpinguid ja elamiskulusid rahastada, sama eesmärgiga, kuna nendega kaetakse ametniku ülalpeetava lapse koolituskulusid.

Seda järeldust ei lükka ümber asjaolu, et nende kahe toetuse saajad ei ole samad. Nimelt see, et personalieeskirjade alusel saadav toetus määratakse ametnikule ja siseriiklik toetus makstakse lapsele või määratakse ametlikult talle, ei ole otsustav selle hindamisel, kas toetused on personalieeskirjade artikli 67 lõike 2 tähenduses samalaadsed. Samuti ei ole otsustav asjaolu, et personalieeskirjade alusel saadav toetus makstakse ametniku palgale lisaks, mistõttu see on seotud töösuhtega, erinevalt lapsele makstavast Luksemburgi rahalisest hüvitisest.

(vt punktid 29, 31, 32, 37 ja 38)

Viited:

Euroopa Kohus: 13. oktoober 1977, kohtuasi 106/76: Gelders-Deboeck vs. komisjon (punkt 16); 13. oktoober 1977, kohtuasi 14/77: Emer-van den Branden vs. komisjon (punkt 15); 18. detsember 2007, kohtuasi C‑135/06 P: Weiβenfels vs. parlament (punkt 89).

Esimese Astme Kohus: 10. mai 1990, kohtuasi T‑117/89: Sens vs. komisjon (punkt 14); 11. juuni 1996, kohtuasi T‑147/95: Pavan vs. parlament (punkt 41).

Avaliku Teenistuse Kohus: 13. veebruar 2007, kohtuasi F‑62/06: Guarneri vs. komisjon (punktid 39, 40 ja 42).
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(kolmas koda)

29. november 2011

Kohtuasi F-119/10

Roberto Di Tullio

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ajutised teenistujad – Puhkus sõjaväeteenistuseks – Muude teenistujate teenistustingimuste artikkel 18 – Elukutseline sõjaväelane – Teenistusperiood piirkondliku sõjaväeüksuse juhina – Keeldumine

Ese: ELTL artikli 270 alusel esitatud hagi, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, millega R. Di Tullio palub põhiliselt tühistada otsus, millega komisjon keeldus talle andmast puhkust sõjaväeteenistuseks.

Otsus: Jätta hageja hagi rahuldamata. Jätta kohtukulud hageja kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Ajutised teenistujad – Puhkus sõjaväeteenistuseks – Sõjaväeteenistus – Mõiste

(Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 18 esimene lõik)

Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 18 esimese lõigu kohaselt määratakse ajutisele töötajale, kes kutsutakse ajateenistusse, asendusteenistusse, õppekogunemisele või tagasi tegevteenistusse, töövabastus sõjaväeteenistuseks.

Teenistustingimuste artikli 18 esimeses lõigus ette nähtud olukord puudutab muidugi ainult olukorda, kus ajutine teenistuja peab sõjaväeteenistust puudutavate siseriiklike õigusnormide alusel olema liikmesriigis, mille kodanik ta on, piiratud ajavahemiku jooksul sõjaväeteenistuses näiteks reservohvitserina. Need sätted aga ei käsitle olukorda, kus liikmesriigi ametnik peab pärast Euroopa Liidu institutsioonides ajutise teenistuja lepingu alusel lähetuse lõppu naasma oma administratsiooni oma karjääri kulgemisega seotud kohustuste täitmiseks, isegi kui see ametnik kuulub ametkonda, mille liikmetele kehtivad sõjaväe-eeskirjad ja -distsipliin.

Pealegi saab ajutist teenistujat pidada isikuks, keda „kutsutakse tagasi tegevteenistusse” muude teenistujate teenistustingimuste artikli 18 esimese lõigu tähenduses, ainult siis, kui üks või mitu vanuserühma kutsutakse tagasi näiteks relvastatud konflikti ohu korral.

(vt punktid 35, 38 ja 40)
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(esimene koda)

5. juuni 2012

Kohtuasi F‑14/11

AW

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Raske haigus – Hambaproteeside maksumuse hüvitamine – Hüvitise piirsumma – Õigusvastasuse väide – Õiguspärane ootus

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega AW palub Avaliku Teenistuse Kohtul esiteks tühistada komisjoni otsused, millega tema tütre hambaproteeside maksumuse hüvitamisele seati piirsumma, ning teiseks mõista komisjonilt tema kasuks välja kahjuhüvitis.

Otsus: Jätta AW hagi rahuldamata. Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Ravikindlustus – Ravikulud – Raske haigus – Hüvitiste piirsummad – Lubatavus – Tingimused

(Personalieeskirjad, artikli 72 lõige 1)

Personalieeskirjade artikli 72 lõikes 1 ette nähtud 100%‑line määr kehtestatakse vaid maksimaalse hüvitamise määrana muu hulgas raske haiguse puhul ning see ei tähenda kohustust hüvitada kindlustatud isikute ja kindlustusega hõlmatud isikute ravikulusid 100% ulatuses igal juhul. Pealegi piirduvad liidu institutsioonide ühise ravikindlustussüsteemi vahendid kindlustatud isikute ja institutsioonide sissemaksetega ning selle süsteemi finantstasakaal nõuab tingimata kulutuste ja sissemaksete vastavust, mistõttu institutsioonidel on personalieeskirjades hüvitiste piirsummade puudumisel pädevus kehtestada sellised piirsummad artikli 72 lõike 1 rakendussätetes, ilma siiski ületamata piire, mis on nende pädevusele seatud personalieeskirjade selle sätte aluseks oleva sotsiaalkindlustuse põhimõttega. Nimetatud põhimõte ei anna kindlustusega hõlmatud isikule mingil juhul õigust nende ravikulude hüvitamisele, mida ta kindlaksmääratud osas nendest kuludest kandis ning seda sõltumata summast, mida asjaomaste raviteenuste osutaja nõuab.

(vt punktid 49 ja 51)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 12. juuli 1991, kohtuasi T‑110/89: Pincherle vs. komisjon (punkt 25); 25. veebruar 1992, kohtuasi T‑41/90: Barassi vs. komisjon (punkt 33); 26. oktoober 1993, liidetud kohtuasjad T‑6/92 ja T‑52/92: Reinarz vs. komisjon (punkt 74).
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(esimene koda)

11. detsember 2012

Kohtuasi F‑97/11

Philippe Vienne

versus

Euroopa Parlament

Avalik teenistus – Töötasud – Peretoetused – Majapidamistoetus – Majapidamistoetuse saamise õiguse lõppemine – Abielulahutus

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega P. Vienne palub Avaliku Teenistuse Kohtul tühistada otsuse, millega Euroopa Parlament määras temale makstud majapidamistoetuse maksmise lõppkuupäevaks 1. märtsi 2011.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja parlamendi kohtukulud.

Kokkuvõte

Ametnikud – Töötasu – Peretoetused – Majapidamistoetus – Majapidamistoetuse saamise õiguse lõppemine kuupäev – Hindamine siseriikliku õiguse alusel – Abielulahutuse kuupäev

(Personalieeskirjad, VII lisa artikli 16 lõige 3)

Liidu õiguse ühetaolise kohaldamise ja võrdse kohtlemise põhimõtte seisukohalt on vaja, et liidu õiguse sätteid, mis oma sisu ja reguleerimisala määratlemisel ei viita sõnaselgelt liikmesriikide õigusele, tõlgendataks asjaomaste sätete konteksti ja eesmärki silmas pidades kogu liidus autonoomselt. Siiski ka sõnaselge viite puudumisel võib liidu õiguse kohaldamisel tekkida vajadus viidata liikmesriikide õigusele, eelkõige kui liidu kohus ei leia liidu õiguses või liidu õiguse üldpõhimõtetes juhtnööre, mis võimaldaksid autonoomsel tõlgendamisel määratleda sellise sätte tähendust ja ulatust.

Liidu liikmesriikide õiguse kohaselt tekitab abielu sõlmimine abikaasadele teatud hulga vastastikkuseid, eelkõige rahalisi kohustusi nagu ülalpidamiskohustus ning abielulahustus lõpetab need kohustused. Kuna majapidamistoetuse eesmärk on abielu sõlmimisega tekkinud täiendavaid kulutusi hüvitada, siis abielus olev ametniku kaotab abielulahutusega õiguse saada majapidamistoetust, mida talle makstakse tema abielus olemise tõttu.

Järelikult tuleb personalieeskirjade VII lisa artikli 16 lõiget 3 tõlgendada nii, et mis puudutab abielus olemise tõttu majapidamistoetust saavat ametnikku, siis kuupäev, mil lõppeb õigus seda toetust saada, on abielulahutuse kuupäev.

(vt punktid 29–31)

Viited:

Euroopa Kohus: 18.jaanuar 1984, kohtuasi 327/82: Ekro (punkt 11).

Esimese Astme Kohus: 18 detsember 1992, kohtuasi T‑43/90: Díaz García vs. parlament (punkt 36); 11. juuni 1996, kohtuasi T‑147/95: Pavan vs. parlament (punkt 42); 22. veebruar 2006, kohtuasi T‑342/04: Adam vs. komisjon (punkt 32).

Avaliku Teenistuse Kohus: 1. juuli 2010, kohtuasi F‑45/07: Mandt vs. parlament (punkt 62).
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(kolmas koda)

12. detsember 2012

Kohtuasi F‑77/11

Kris Van Neyghem

versus

Euroopa Liidu Nõukogu

Avalik teenistus – Ametnikud – Edutamine – 2007. aasta edutamine – Edutamisest keeldumine – Tühistamine – Rakendusmeetmed – Uus teenete võrdlev hindamine

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega K. Van Neyghem palub sisuliselt esiteks tühistada otsuse, millega teda 2007. aasta edutamise raames ei edutatud assistentide (AST) tegevusüksuse palgaastmele 7 ja mille võttis vastu Euroopa Liidu Nõukogu 1. oktoobril 2010 uue teenete võrdleva hindamise tulemusel, mis toimus Avaliku Teenistuse Kohtu 5. mai 2010. aasta otsuse kohtuasjas F‑53/08: Bouillez jt vs. nõukogu (edaspidi „5. mai 2010. aasta kohtuotsus”) täitmiseks, ning teiseks hüvitada seetõttu väidetavalt tekkinud mittevaraline ja varaline kahju.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta nõukogu kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja üks neljandik K. Van Neyghemi kohtukuludest. Jätta kolm neljandikku hageja kohtukuludest tema enda kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Edutamine – Teenete võrdlev hindamine – Administratsiooni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid

(Personalieeskirjad, artikkel 45)

Nende teenete võrdlevaks hindamiseks, mida personalieeskirjade artikli 45 alusel edutamisotsuse raames arvestada, on ametisse nimetaval asutusel ulatuslik kaalutlusõigus.

Eriti on administratsioonil ulatuslik kaalutlusõigus selles osas, millise vastava tähtsuse ta omistab personalieeskirjade artikli 45 lõikes 1 viidatud igale kolmest kriteeriumist, kuna selle artikli sätted ei välista võimalust neid kriteeriume võrdlevalt kaaluda.

Administratsiooni ulatuslikku kaalutlusõigust piirab siiski vajadus viia hindamine läbi hoolsalt ja erapooletult ning nii, et see oleks teenistuse huvides ja vastavuses võrdse kohtlemise põhimõttega. Praktikas tuleb see hindamine läbi viia võrdsel alusel ning võrreldavatest infoallikatest ja andmetest lähtudes.

Sellega seoses peab liidu kohtu kontroll piirduma kontrolliga selle üle, kas administratsioon, pidades silmas tema kasutatud hindamismeetodeid ja -menetlusi, on jäänud mõistlikkuse piiridesse ega ole oma võimu ilmselt kuritarvitanud.

(vt punktid 38–41)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 15. september 2005, kohtuasi T‑132/03: Casini vs. komisjon (punkt 52 ja seal viidatud kohtupraktika).

Avaliku Teenistuse Kohus: 24. märts 2011, kohtuasi F‑104/09: Canga Fano vs. nõukogu (punkt 68) mille peale on esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Üldkohtusse, kohtuasi T‑281/11 P; 28. september 2011, kohtuasi F‑9/10: AC vs. nõukogu (punkt 14).
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(esimene koda)

20. november 2012

Kohtuasi F‑10/11

Dorina Maria Ghiba

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Sisekonkurss – Konkursist osavõtmise mittelubamine – Kandideerimise tingimused – Mõiste „komisjoniga seotud talitused”

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega D. M. Ghiba palub tühistada sisekonkursi COM/INT/EU2/AST3 komisjoni otsus lükata tagasi tema kandidatuur, kuna ta ei vastanud kandideerimisel nõutud teatud tingimustele.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja komisjoni kohtukulud. Jätta nõukogu kohtukulud tema enda kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Konkurss – Sisekonkursid – Konkursile lubamise tingimused –Komisjoni või sellega seotud talituse töötajaks olemine – Täitevasutuse töötajaks olev kandidaat – Väljaarvamine

(EÜ artikkel 308; nõukogu määrus nr 58/2003, põhjendus 19, artikli 9 lõiked 1 ja 5, artikli 11 lõige 6 ning artikkel 18)

Sellist täitevasutust nagu Teadusuuringute Rakendusamet (REA) ei saa pidada komisjoniga seotud talituseks. Seetõttu ei saa REA lepingulist töötajat, kes kandideerib komisjoni sisekonkursil, pidada komisjoni või sellega seotud talituse töötajaks.

Nimelt ei laiene täitevasutustele komisjoni pädevus asutada või korraldada oma talitusi. On selge, et talle on liidu seadusandja poolt EÜ artikli 308 alusel antud pädevus asutada eraldiseisvate juriidiliste isikutena täitevasutusi. Siiski näeb määruse nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, artikli 9 lõige 1 ette, et töökorra võtab vastu täitevasutuse juhatus. Kuigi komisjon tagab ja korraldab oma talituste tööd, on eespool mainitud artikli 9 lõike 5 kohaselt just täitevasutuse juhatus see, kes täitevasutuse allüksuste korralduse kohta otsused teeb.

Sellega seoses teeb määruse nr 58/2003 põhjendus 19 selgelt vahet ühelt poolt komisjoni talitustel ja teiselt poolt täitevasutustel. Mis puudutab täitevasutuse töötajaid, siis nähtub nimetatud määruse artikli 11 lõikest 6, et täitevasutuse direktoril on vastavalt Euroopa Liidu muude teenistujate suhtes kohaldatavale korrale õigus sõlmida täitevasutuse töötajatega töölepinguid. Lõpuks ilmneb määruse artiklist 18, et täitevasutuse töötajad on muu hulgas ajutised teenistujad ja teised ajutised töötajad, kelle täitevasutus on otse tööle võtnud.

(vt punktid 34, 36–40, 43 ja 44)

Viide:

Euroopa Liidu Üldkohus: 21. oktoober 2010, kohtuasi T‑439/08: Agapiou Joséphidès vs. komisjon ja EACEA (punktid 35 ja 43).
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(esimene koda)

20. november 2012

Kohtuasi F‑1/11

Zdenek Soukup

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Avalik konkurss – Reservnimekirja kandmata jätmine – Suulise katse hindamine

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega Z. Soukup palub ühelt poolt esiteks tühistada konkursi EPSO/AD/144/09 komisjoni otsus jätta ta reservnimekirja kandmata, teiseks sama konkursikomisjoni otsus kanda sellesse nimekirja teine kandidaat, kolmandaks tühistada „kõik konkursikomisjoni toimingud, mida ta tegi sellest ajast alates, kui need etteheidetud rikkumised toime pandi”, ning teiselt poolt mõista komisjonilt väidetavalt tekitatud kahju eest välja 25 000 euro suurune summa.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja komisjoni kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Administratsiooni aktid – Õiguspärasuse eeldamine – Vaidlustamine – Tõendamiskoormis – Kohustus esitada tõendid, mis võivad akti õiguspärasuse kahtluse alla seada

2. Ametnikud – Konkurss – Konkursikomisjoni erapooletuse põhimõte – Konkursikomisjoni liikme ja kandidaadi vaheline tutvus

(Personalieeskirjad, artikkel 11 a)

1. Esiteks eeldatakse haldusakti puhul, et see on õiguspärane, ja teiseks lasub tõendamiskoormis üldjuhul väite esitanud isikul, mistõttu peab asjaomane isik esitama vähemalt piisavalt täpsed, objektiivsed ja ühtelangevad tõendid, mis tema väite põhjendamiseks esitatud faktiliste asjaolude õigsust või nende tõenäosust toetaksid.

Järelikult, kui konkursi puhul puudub asjaomasel isikul tõend või vähimgi tõendite kogum, peab ta tunnistama konkursikomisjoni tehtud otsuste õiguspärasust ega saa Avaliku Teenistuse Kohtult nõuda, et kohus hindaks ise konkursi edukalt läbinud isikute kandideerimistaotlusi kontrollimaks, ega mõni konkursi edukalt läbinud isik ei ole nõuetevastaselt konkursile lubatud.

(vt punkt 34)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: 4. veebruar 2010, kohtuasi F‑15/08: Wiame vs. komisjon (punkt 21).

2. Üksnes konkursikomisjoni liikme ja kandidaadi vahelisest tutvusest ei piisa selle tõendamiseks, et kõnealusel liikmel on isiklikud huvid personalieeskirjade artikli 11a tähenduses, mis võiksid iseenesest seada tema erapooletuse kahtluse alla. Nimelt asjaolu, et konkursikomisjoni liige tunneb isiklikult ühte kandidaati, ei tähenda tingimata, et sellel liikmel oleks varem kujunenud soodne suhtumine kõnealuse kandidaadi sooritusse. Pealegi ei saa suuline katse oma olemuselt olla anonüümne, mistõttu asjaolu, et üks või mitu kandidaati töötab samas institutsioonis, kus üks või kaks konkursikomisjoni liiget, iseenesest anda konkursikomisjonile niisugust informatsiooni, mida tal ei ole lubatud omada.

(vt punkt 38)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: 30. aprill 2008, kohtuasi F‑16/07: Dragoman vs. komisjon (punkt 44).
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

20. juuni 2012

Kohtuasi F‑79/11

Andreas Menidiatis

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ametnik – Töölevõtmine – Kandidatuuri tagasilükkamine – Tühistava kohtuotsuse täitmine – Mõistlik tähtaeg – Individuaalsed täitemeetmed – Võimaluse kaotamine

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega nõutakse komisjonilt A. Menidiatise kasuks esiteks 10 000 euro suuruse summa väljamõistmist võimaluse kaotamise eest, mis tuleneb sellest, et tema suhtes jäeti võtmata meetmed Avaliku Teenistuse Kohtu 2. aprilli 2009. aasta otsuse kohtuasjas F‑128/07: Menidiatis vs. komisjon (edaspidi „kohtuotsus Menidiatis”) täitmiseks ning teiseks 5000 euro suurune summa mittevaralise kahju eest, mis tekkis talle seetõttu, et komisjon vaikis meetmetest seoses kohtuotsusega Menidiatis.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta hageja kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja komisjoni kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hagi – Tühistamisotsus – Mõju – Töölevõtmise menetluse tühistamine – Administratsiooni kohustused

(ELTL artikkel 266)

2. Ametnikud – Hagi – Tühistav kohtuotsus – Mõju – Kohtuotsuse täitmiseks vajalike meetmete rakendamise kohustus – Mõistlik tähtaeg – Tühistatud komisjoni otsuse asendamine uue otsusega töölevõtmise valdkonnas

(ELTL artikkel 266)

1. Kui liidu kohus tühistab töölevõtmise menetluse, ei ole tühistaval kohtuotsusel mingil juhul mõju ametisse nimetava asutuse kaalutlusõigusele, mille alusel võib viimane teenistuse huvides oma valikuvõimalusi laiendada, võttes tagasi esialgse vaba ametikoha teate ja alustades ühtlasi uut menetlust vaidlusaluse ametikoha täitmiseks. Kuna kõnealune asutus ei saa jätkata alustatud töölevõtmise menetlust, mis tunnistati tühistava kohtuotsusega õigusvastaseks, on tal seda enam õigus alustada uut töölevõtmise menetlust, ilma et ta oleks kohustatud jätkama alustatud menetlust staadiumist, milles see oli enne õigusvastase akti andmist.

(vt punkt 37)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: 15. aprill 2010, kohtuasi F‑104/08: Angelidis vs. parlament (punkt 42).

2. Kuna tühistava kohtuotsuse täitmine eeldab üldjuhul teatavate haldusmeetmete võtmist, siis see ei saa toimuda kohe ja institutsioonidel on mõistlik tähtaeg tühistava kohtuotsuse täitmiseks.

Mis puudutab Avaliku Teenistuse Kohtu otsust, mis jätab komisjonile erinevad võimalused õigusliku raamistiku valimiseks selleks, et võtta vastu uus otsus komisjoni esinduse juhi ametikohtade täitmiseks, siis viis kuud on mõistlik tähtaeg erinevate õiguslike lahenduste analüüsimiseks ja seejärel esinduse juhi ametikohtade täitmise otsuse vastuvõtmiseks.

(vt punktid 40 ja 43)

Viited:

Euroopa Kohus: 12. jaanuar 1984, kohtuasi 266/82: Turner vs. komisjon (punkt 5).

Esimese Astme Kohus: 10. juuli 1997, kohtuasi T‑81/96: Apostolidis jt vs. komisjon (punkt 37).