27

Põhiküsimuse üle otsustades meenutas Esimese Astme Kohus EAGGF-iga seonduvat valdkonda puudutavat kohtupraktikat järgmiste sõnadega: „29. Kõigepealt tuleb meenutada, et EAGGF rahastab üksnes ühenduse õigusnormidele vastavaid sekkumisi põllumajandusturgude ühise korralduse raames (vt Euroopa Kohtu 24. veebruari 2005. aasta otsus kohtuasjas C-300/02: Kreeka vs. komisjon, EKL 2005, lk I-1341, punkt 32 ja viidatud kohtupraktika). 30. Samuti tuleb märkida, et komisjon peab tõendama põllumajandusturgude ühise korralduse eeskirjade rikkumise olemasolu (vt eespool punktis 29 viidatud kohtuotsus Kreeka vs. komisjon, punkt 33 ja viidatud kohtupraktika). Siiski ei pea komisjon ammendavalt tõendama siseriiklike ametiasutuste läbiviidud kontrollide puudulikkust või nende poolt esitatud arvandmete ebaõigsust, vaid esitama tõendeid oma tõsise ja põhjendatud kahtluse kohta nende kontrollide või arvandmete suhtes (vt eespool punktis 29 viidatud kohtuotsus Kreeka vs. komisjon, punkt 34 ja viidatud kohtupraktika). 31. Asjaomane liikmesriik ei saa omalt poolt komisjoni järeldusi ümber lükata, esitamata oma väidete kinnituseks tõendeid usaldusväärse ja toimiva kontrollisüsteemi olemasolu kohta. Kui liikmesriik ei suuda tõendada, et komisjoni järeldused on ebatäpsed, võivad need järeldused anda alust tõsisteks kahtlusteks asjakohaste ja tõhusate järelevalve- ja kontrollimeetmete olemasolu osas (vt eespool punktis 29 viidatud kohtuotsus Kreeka vs. komisjon, punkt 35 ja viidatud kohtupraktika). 32. Komisjoni tõendamiskoormise selline leevendamine on põhjendatud asjaoluga, et liikmesriigil on EAGGF-i raamatupidamisarvestuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks vajalike andmete kogumise ja kontrollimise jaoks kõige parem võimalus ning järelikult peab just liikmesriik esitama kõige üksikasjalikumad ja täielikumad tõendid nende kontrollide või arvandmete tõepärasuse ning vajadusel komisjoni kinnituste ebatäpsuse kohta (eespool punktis 29 viidatud kohtuotsus Kreeka vs. komisjon, punkt 36 ja viidatud kohtupraktika). 33. Sellist tõendamiskoormise määratlust kohtupraktikas ei mõjuta juhistes esitatud tingimus, mille kohaselt on ühtse määraga finantskorrektsiooni eelduseks „sõnaselgete ühenduse õigusnormide silmanähtavalt puudulik kohaldamine”. Esiteks tuleb selle tingimuse käsitlemisel arvestada juhiste eelmises lõigus esitatud tingimust, mille kohaselt tuleb määrata ühtse määraga korrektsioon, kui komisjon tuvastab, et määruses sõnaselgelt nõutud või „sõnaselge eeskirja järgimiseks kaudselt vajalikku” kontrollimeedet ei ole sobival viisil kohaldatud. Teisalt oleks see, kui komisjonilt nõutaks lisaks tõendite esitamisele tõsise ja põhjendatud kahtluse kohta, et ta tõendaks sõnaselgete ühenduse õigusnormide silmanähtavalt puudulikku kohaldamist, vastuolus Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikaga tõendamiskoormise valdkonnas, mis on leidnud kinnitust pärast juhiste vastuvõtmist (vt selle kohtupraktika ja juhiste samaaegse kohaldamise kohta Euroopa Kohtu 9. jaanuari 2003. aasta otsus kohtuasjas C-157/00: Kreeka vs. komisjon, EKL 2003, lk I-153, punktid 28, 29, 35 ja 36, ja 24. veebruari 2005. aasta otsus kohtuasjas C-318/02: Madalmaad vs. komisjon, kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punktid 34 ja 35).”