Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnike hagid – Hagi – Tähtaeg – Järjestikused kaebused

(Personalieeskirjad, artikli 90 lõige 2 ja artikli 91 lõige 3)

2. Ametnikud – Haldusorgani abistamiskohustus – Kohaldamisala – Teenistuja lepingulise olukorra alaliseks muutmine – Väljaarvamine

(Personalieeskirjad, artiklid 12a ja 24; muude teenistujate teenistustingimused, artikkel 87)

3. Ametnikud – Lepingulised töötajad – Tähtajalise lepingu pikendamata jätmine – Administratsiooni kaalutlusõigus – Administratsiooni hoolitsemiskohustus – Asjaomase teenistuja huvide arvessevõtmine – Kohtulik kontroll – Piirid

(Personalieeskirjad, artikkel 24; muude teenistujate teenistustingimused, artikkel 11)

4. Ametnike hagid – Tühistav kohtuotsus – Mõju – Ajutise teenistuja tähtajalise lepingu pikendamata jätmise otsuse tühistamine – Administratsiooni võimalus võtta vastu kohtuotsusele vastav uus otsus – Tühistatud otsusega tekitatud varalise kahju hüvitamise nõude rahuldamata jätmine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

1. Personalieeskirjades sätestatud tähtaegade jooksul esitatud kaks järjestikust kaebust on mõlemad vastuvõetavad ning alates nende esitamiseks hakkavad kulgema hagi esitamise tähtajad. Sel juhul tuleb hagi esitamise tähtaega arvutades aluseks võtta kuupäev, mil saadi kätte administratsiooni otsus, milles väljendub administratsiooni seisukoht kõikide argumentide kohta, mille hageja kaebuse esitamise tähtaja jooksul esitas. Kui hageja on kaebuse esitamise tähtaja jooksul esitanud teise kaebuse, millel on esimesega sama ulatus eelkõige selles osas, et see ei sisalda uut nõuet, etteheidet või uut tõendit, tuleb seda teise kaebuse rahuldamata jätmise otsust käsitleda nii, et see pelgalt kinnitab esimese kaebuse rahuldamata jätmise otsust, nii et hagi esitamise tähtaeg hakkab kulgema viimati nimetatud kaebuse rahuldamata jätmisest. Seevastu kui teine kaebus sisaldab uusi asjaolusid võrreldes esimese kaebusega, tuleb teise kaebuse rahuldamata jätmise otsust pidada uueks otsuseks, mis on teise kaebuse kohta vastu võetud pärast esimese kaebuse rahuldamata jätmise otsuse uuesti läbi vaatamist.

(vt punktid 29 ja 30)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 8. november 2000, kohtuasi T‑44/97: Ghignone jt vs. nõukogu (punktid 39 ja 41); 11. detsember 2007, kohtuasi T‑66/05: Sack vs. komisjon (punkt 41).

Avaliku Teenistuse Kohus: 11. detsember 2008, kohtuasi F‑58/07: Collotte vs. komisjon (punkt 32).

2. Personalieeskirjade artikli 12a sätted, mis keelavad igasuguse psühholoogilise ahistamise ja mida kohaldatakse lepingulistele töötajatele muude teenistujate teenistustingimuste artikli 87 kohaselt, ei saa tuua kaasa seda, et institutsiooni takistatakse lõpetama – teenistuse huvidega seotud õiguspärasel ja ahistamisega mitteseotud põhjusel – lepinguline suhe ainult seetõttu, et selline otsus töösuhte mittejätkamise kohta võib rahaliselt või psühholoogiliselt teha kahju teenistuja huvidele. Samamoodi tuleb märkida, et kuigi lepingulised töötajad võivad tugineda artikli 24 sätetele selleks, et paluda kaitset institutsioonilt, kus nad töötavad, ahistamise vastu, mille ohvriks nad on, ei saa nad tulemuslikult abi taotlemise raames tugineda nende lepingulise olukorra alaliseks muutmisele, kuna see artikkel ei ole nii või teisiti mõeldud selleks eesmärgiks.

(vt punkt 52)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: 5. juuni 2012, kohtuasi F‑71/10: Cantisani vs. komisjon (punkt 78 ja seal viidatud kohtupraktika).

3. Hoolitsemiskohustus tähendab muu hulgas seda, et kui pädev asutus otsustab ametniku või teenistuja olukorra üle, isegi kui ta teeb seda ulatusliku kaalutlusõiguse raames, võtab ta arvesse kõiki asjaolusid, mis võivad tema otsust mõjutada; ta peab sellise otsuse tegemisel arvestama mitte ainult teenistuse huve, vaid ka asjaomase ametniku või teenistuja huve.

Kuigi teenistuse huvide hindamisel ei ole Avaliku Teenistuse Kohtu pädevuses kontrollida institutsiooni valitud personalipoliitikat, mida ta kavatseb talle antud ülesannete paremaks täitmiseks ellu viia, võib kohus juhul, kui ta vaatab läbi ajutise teenistuja lepingu pikendamata jätmise tühistamisnõuet, kontrollida, kas administratsiooni esitatud põhjendused võivad seada kahtluse alla personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes seadusandja poolt kehtestatud kriteeriumid ja põhitingimused, mille eesmärk on muu hulgas tagada lepingulistele töötajatele võimalus saada sõltuvalt asjaoludest lõpuks teatud määral püsiv töösuhe.

(vt punkt 56)

Viited:

Euroopa Kohus: 28. mai 1980, liidetud kohtuasjad 33/79 ja 75/79: Kuhner vs. komisjon (punkt 22); 29. oktoober 1981, kohtuasi 125/80: Arning vs. komisjon (punkt 19).

Esimese Astme Kohus: 6. juuli 1999, liidetud kohtuasjad T‑112/96 ja T‑115/96: Séché vs. komisjon (punktid 147–149); 2. märts 2004, kohtuasi T‑14/03: Di Marzio vs. komisjon (punktid 99 ja 100).

Avaliku Teenistuse Kohus: 13. juuni 2012, kohtuasi F‑63/11: Macchia vs. komisjon (punkt 60); mille peale on esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Üldkohtusse, kohtuasi T‑368/12 P.

4. Avaliku Teenistuse Kohus ei saa kostjaks olevat institutsiooni kohustada maksma hüvitist varalise kahju eest, mis on hagejatele tekitatud tema lepingu pikendamata jätmisega, kui vaidlustatud otsus tühistati põhjendusel, et teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus ei teostanud tal lasuvat hoolitsemiskohustust täites teenistuse huve silmas pidades faktiliste asjaolude terviklikku ja üksikasjalikku läbivaatamist. Selles kontekstis ei saa nii või teisiti välistada, et nimetatud asutus leiab, et ta saab hageja töölepingu pikendamata jätmise otsuse uuesti teha pärast seda, kui ta on hageja olukorra uuesti täielikult ja üksikasjalikult läbi vaadanud, võttes arvesse teenistuse vajadusi ja tema ametialaseid oskusi.

(vt punktid 77–79)