ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

30. september 2010

Kohtuasi F-41/05

Kurt Jacobs

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Ametisse nimetamine – Enne uute personalieeskirjade jõustumist reservnimekirja kantud kandidaadid – Palgaastmele määramine uusi ebasoodsamaid sätteid kohaldades – Personalieeskirjade XIII lisa artikli 12 lõige 3

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, millega K. Jacobs palub tühistada 11. veebruari 2005. aasta otsuse, millega jäeti rahuldamata tema kaebus 16., 24. ja 31. augusti 2004. aasta otsuste peale ning vajalikul määral tühistada viimati nimetatud otsused osas, milles need määravad ta palgaastmele, mis on madalam konkursiteates COM/B/1/02 esitatud palgaastmest. Samuti palub ta komisjonilt välja mõista 250 000 euro suurune summa kahju hüvitamiseks.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Ametniku seisund – Ametnikuks saamise tingimused ei ole täidetud, kui ametisse nimetamine ei ole nõuetekohane

(Personalieeskirjad, artikkel 3)

Euroopa Liidu avaliku teenistuse õiguse põhimõtete kohaselt toimub ametniku ametisse nimetamine ainult personalieeskirjade ettenähtud viisil ja tingimustel.

Ametniku ja administratsiooni vaheline õigussuhe tuleneb personalieeskirjadest ning see ei ole lepinguline, kuna personalieeskirjade artikkel 3, mille sõnastust ei muudetud määrusega nr 723/2004, millega muudetakse ametnike personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi, eeldab, et ametniku ametisse nimetamise aluseks on tingimata ametisse nimetava asutuse ühepoolne akt, milles on märgitud täpne kuupäev, mil ametisse nimetamine jõustub, ning ametikoht, millele asjast huvitatud isik määratakse. Selline ametisse nimetamine ei tulene seega tööpakkumise vastuvõtmisest tulenevast väidetavast tahteavaldusest, ja seda eriti siis, kui tööpakkumise on esitanud institutsiooni teenistujad, kelle puhul ei ole tegemist ametisse nimetava asutusega.

Seega alles pärast nimetatud asutuse poolt ametisse nimetamise otsuse tegemist võib avatud konkursi edukalt läbinud isik nõuda oma õigusi ametnikuna ja järelikult nõuda personalieeskirjade sätete kohaldamist.

(vt punktid 43, 44 ja 52)

Viited:

Euroopa Kohus: 13. mai 1970, kohtuasi 18/69: Fournier vs. komisjon (EKL 1970, lk 249).

Esimese Astme Kohus: 10. aprill 1992, kohtuasi T-40/91: Ventura vs. parlament (EKL 1992, lk II-1697, punktid 40 ja 41); 19. juuli 1999, kohtuasi T-74/98: Mammarella vs. komisjon (EKL AT 1999, lk I-A-151 ja II-797, punktid 25–27); 11. juuli 2007, kohtuasi T-58/05: Centeno Mediavilla jt vs. komisjon (EKL 2007, lk II-2523, punktid 54 ja 55).
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Ametnikud – Euroopa Keskpanga teenistujad – Hagi – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Kinnitav akt – Väljajätmine

(Protokoll Euroopa keskpankade süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, artikli 36 lõige 2, personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91; Euroopa Keskpanga personali teenistustingimused, artikkel 42)

Protokolli Euroopa keskpankade süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta artikli 36 lõike 2 ja Euroopa Keskpanga personali teenistustingimuste artikli 42 alusel esitatud hagidele tuleb analoogia alusel kohaldada kohtupraktikat, mille kohaselt isikut kahjustav meede on niisugune, mis kahjustab asjaomase isiku õiguslikku seisundit otseselt ja vahetult; sellise meetmega ei ole tegu lihtsalt kinnitava meetme puhul, mis on meede, mis ei sisalda midagi uut võrreldes varasema isikut kahjustava meetmega.

(vt punktid 41–43)

Viited:

Euroopa Kohus: 21. jaanuar 1987, kohtuasi 204/85: Stroghili vs. kontrollikoda (EKL 1987, lk 389, punkt 6).

Esimese Astme Kohus: 7. juuni 1991, kohtuasi T‑14/91: Weyrich vs. komisjon (EKL 1991, lk II‑235, punkt 35); 9. juuni 1998, kohtuasi T‑173/95: Biedermann jt vs. kontrollkoda (EKL AT 1998, lk I‑A‑273 ja II‑831, punkt 39).
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

1. märts 2007

Kohtuasi F‑30/05

Asa Sundholm

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Ametnikud – Hindamine – Karjääriarengu aruanne – 2003. aasta hindamine – Aruande põhjendamise kohustus – Kaitseõigused

Ese: Hagi, mille esitas EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 A. Sundholm ja mille ese on nõue tühistada tema karjääriarengu aruanne perioodi kohta 1. jaanuar kuni 31. detsember 2003.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Pooled kannavad ise kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hindamine – Hinde alandamine, mis mõjutab põhjendamiskohustuse ulatust

(Personalieeskirjad, artikkel 43)

2. Ametnikud – Hindamine – Kaitseõiguste tagamine

(Personalieeskirjad, artikli 26 esimene ja teine lõik ja artikkel 43)

3. Ametnikud – Hindamine – Karjääriarengu aruanne

(Personalieeskirjad, artikkel 43)

1. Eelmise hindamisperioodi raames koostatud aruanne peab olema selle kindlaksmääramise aluseks, kas teatud hindamisperioodi aruanne kujutab endast hinde alandamist – mis eeldab erilise tähelepanu omistamist põhjendamisele – ning seda olenemata sellest, kas nimetatud aruanne hiljem tühistati.

(vt punkt 44)

2. Kaitseõiguste tagamise üldpõhimõtte ja personalieeskirjade artikli 26 esimese ja teise lõigu kohaselt, mis on selle põhimõtte konkreetne väljendus, ei eelda ametnikule hindamisaruandes ette heidetud asjaolu seda, et enne selle aruande koostamiseni viinud menetlust peaks esitama kirjaliku hoiatuse või sellest huvitatud isikut teavitama.

Ta ei saa põhjendatult väita, et tema kaitseõigusi rikuti, kuna ei järgitud tema institutsiooni poolt võetud sisejuhiseid, mis käsitlevad vahetu ülemuse kohustust anda ise ametniku soorituste kohta võrdlusperioodil korrapäraselt „tagasisidet”. Pealegi on kaitseõiguste tagamise – mille all mõistetakse huve kahjustava otsuse adressaadile antud võimalust tõhusalt teatavaks teha oma seisukoht – kohustus üksnes siis, kui menetlust, mille tulemuseks võib olla niisugune otsus, on juba alustatud. Ametnike hindamise valdkonnas saab selle põhimõtte tagamist rakendada ainult hindamismenetluse käigus, mis algab tingimata pärast võrdlusperioodi lõppu.

(vt punktid 74 ja 76–78)

Viited:

12. juuli 2005, kohtuasi T‑157/04: De Bry vs. komisjon (EKL AT 2005, lk II‑901, punktid 41, 42 ja 45).

3. Ametnik ei saa karjääriarengu aruande peale esitatud hagi põhjenduseks tulemuslikult tugineda sellele, et nimetatud aruandele oli juurdepääs sellistel kolmandatel isikutel, kellel selleks ei olnud luba. Selline asjaolu – isegi kui see oleks tõendatud – ei mõjuta selle dokumendi õiguspärasust.

(vt punkt 85)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

1. märts 2007

Kohtuasi F‑84/05

Wineke Neirinck

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Ametnikud – Ajutine teenistuja – Vastuvõetavus – Taotlus personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses – Õiguspärase ootuse kaitse põhimõte – Väidetav teenistusse võtmise lubadus

Ese: Hagi, mille esitas EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel W. Neirinck ja mille ese on nõue tühistada vaikimisi tehtud otsus, millega jäeti rahuldamata hageja kahju hüvitamise nõue, ja tühistada, niivõrd kuivõrd see on vajalik, otsus tema kaebuse rahuldamata jätmise kohta, ning määrata hüvitis varalise ja mittevaralise kahju eest, mis tekitati hagejale seeläbi, et komisjon rikkus väidetavat lubadust võtta ta tööle juurdlus- ja distsiplinaarametisse.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

Kokkuvõte

Ametnikud – Põhimõtted – Õiguspärase ootuse kaitse





Asjaolu, et talituse eest vastutav isik võttis ühendust ajutise teenistujaga seoses töökohale kandideerimisega, et uurida, kas on võimalik ta oma meeskonda tööle võtta ning see teenistuja avaldas soovi selles meeskonnas tööle hakata, ei tähenda, et kandidaadil on tekkinud õiguspärane ootus tema töölevõtmise osas, kui üksi administratsiooni koostatud dokument ei väljenda tegelikku töölevõtmise lubadust, vaid kui töölevõtmise osas pädevad ametnikud teavitasid huvitatud isikut vastupidi just oma kahtlustest sellise võimaluse osas.

(vt punktid 81–85)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS (täiskogu)

24. juuni 2008

Kohtuasi F‑116/05

Maria Concetta Cerafogli ja Paolo Poloni

versus

Euroopa Keskpank (EKP)

Avalik teenistus – EKP personal – Töötasu – Töötasude iga-aastase kohandamise arvutamise meetod – Ühenduste kohtu otsuse täitmine – Kinnitav akt – Vastuvõetamatus

Ese: EÜ asutamislepingule lisatud protokolli Euroopa keskpankade süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta artikli 36 lõike 2 alusel esitatud hagi, milles M. Cerafogli ja P. Poloni taotlevad eelkõige ja sisuliselt esiteks oma 2001. aasta juulikuu palgateatiste tühistamist, mille Euroopa Keskpank koostas 2005. aasta veebruaris Esimese Astme Kohtu poolt 20. novembril 2003 kohtuasjas T‑63/02: Cerafogli ja Poloni vs. EKP (EKL 2003, lk II‑4929) tehtud otsuse täitmiseks, ning teiseks kahjuhüvitise väljamõistmist.

Otsus: Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

Kokkuvõte

Ametnikud – Euroopa Keskpanga teenistujad – Hagi – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Kinnitav akt – Väljajätmine

(Protokoll Euroopa keskpankade süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, artikli 36 lõige 2, personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91; Euroopa Keskpanga personali teenistustingimused, artikkel 42)

Protokolli Euroopa keskpankade süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta artikli 36 lõike 2 ja Euroopa Keskpanga personali teenistustingimuste artikli 42 alusel esitatud hagidele tuleb analoogia alusel kohaldada kohtupraktikat, mille kohaselt isikut kahjustav meede on niisugune, mis kahjustab asjaomase isiku õiguslikku seisundit otseselt ja vahetult; sellise meetmega ei ole tegu lihtsalt kinnitava meetme puhul, mis on meede, mis ei sisalda midagi uut võrreldes varasema isikut kahjustava meetmega.

(vt punktid 41–43)

Viited:

Euroopa Kohus: 21. jaanuar 1987, kohtuasi 204/85: Stroghili vs. kontrollikoda (EKL 1987, lk 389, punkt 6).

Esimese Astme Kohus: 7. juuni 1991, kohtuasi T‑14/91: Weyrich vs. komisjon (EKL 1991, lk II‑235, punkt 35); 9. juuni 1998, kohtuasi T‑173/95: Biedermann jt vs. kontrollkoda (EKL AT 1998, lk I‑A‑273 ja II‑831, punkt 39).
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

13. detsember 2007

Kohtuasi F‑130/05

Carlos Alberto Soares

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Teenistuskäigu taastamine – Hindamisaruande puudumine – Teenete võrdlev hindamine – Taotlus personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 alusel – Hagi vastuvõetavus – Uus ja oluline asjaolu

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles C. A. Soares palub tühistada komisjoni otsus, millega jäeti rahuldamata hageja taotlus taastada tema teenistuskäik.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta kohtukulud poolte endi kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Eelnev halduskaebus – Tähtaeg

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Ametnik ei saa ametisse nimetavale asutusele personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 alusel taotlust esitades taotleda uut võimalust esitada kaebust või hagi otsuse peale, mis on pärast personalieeskirjades sätestatud tähtaega muutunud lõplikuks, välja arvatud juhul kui enne nimetatud taotluse esitamist ilmneb uus ja oluline asjaolu.

Asjaolu, et ametniku hindamisaruanne koostati pärast vaidlustatud hindamismenetlust, ei kujuta endast uut ja olulist asjaolu, mis lubab ametnikul vaidlustada lõplikuks muutunud otsus, millega jäeti rahuldamata hageja taotlus teda edutada, kuna viimane oli teadlik sellest, et hindamisaruannet ei koostatud ja et seega ei olnud võimalik teda edutamisel arvesse võtta. Kuna otsuse, millega keeldutakse ametnikku edutamast, võib vaidlustada ka ilma hindamisaruande olemasoluta, ei takista miski kõnealust ametnikku nimetatud otsust vaidlustamast, tuginedes asjaolule, et hindamisaruande koostamata jätmisega asetati ta ebasoodsamasse olukorda.

(vt punktid 52, 57, 58 ja 60)

Viited:

Euroopa Kohus: 26. september 1985, kohtuasi 231/84: Valentini vs. komisjon (EKL 1985, lk 3027, punkt 14)

Esimese Astme Kohus: 22. september 1994, kohtuasi T‑495/93: Carrer jt vs. Euroopa Kohus (EKL AT 1994, lk I‑A‑201 ja II‑651, punkt 20); 26. oktoober 2000, kohtuasi T‑138/99: Verheyden vs. komisjon (EKL AT 2000, lk I‑A‑219 ja II‑1001, punkt 43); 29. aprill 2002, kohtuasi T‑70/98: Hilden vs. komisjon (EKL AT 2002, lk I‑A‑57 ja II‑265, punkt 39)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS (teine koda)

22. november 2007

Kohtuasi F-67/05

Christos Michail

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Hindamine – Karjääriarengu aruanne – 2003. aasta hindamine – Tühistamishagi – Kahju hüvitamise nõue

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles C. Michail palub tühistada tema kohta ajavahemikul 1. aprillist kuni 31. detsembrini 2003 koostatud karjääriarengu aruanne ja 15. aprilli 2005. aasta otsus, millega jäeti 2003. aasta karjääriarengu aruande peale esitatud kaebus rahuldamata, ning kohustada komisjoni maksma talle 90 000 euro suurune summa talle väidetavalt tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks.

Otsus: Tühistada hageja kohta ajavahemikul 1. aprillist kuni 31. detsembrini 2003 koostatud karjääriarengu aruanne. Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. Mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hindamine – Karjääriarengu aruanne

(Personalieeskirjad, artikkel 43)

Personalieeskirjade artiklit 43 ja komisjoni vastu võetud personalieeskirjade artikli 43 üldiste rakendussätete artikli 1 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et selle kohaselt ei lubata administratsioonil anda teenetepunkti ametnikule, kellele ei ole antud ühtegi tööülesannet. Kui isiku saavutuste ja soorituste punktide andmisega hindamine taotletud tulemustest lähtuvalt on kohustuslik juhul, kui ametnikule on määratud konkreetsed ülesanded, siis sellisel juhul, kui huvitatud isikule ei ole antud ühtegi hinnatavat tööülesannet, ei ole vaja punkte anda. Järelikult juhul, kui hinnatavale ametnikule, kes on küll teenistuses, kuid kellele ei ole võrdlusperioodil antud ühtegi hinnatavat tööülesannet, tuleb karjääriarengu aruanne tühistada. Tühistamise tagajärg on see, et administratsioon peab leidma teenetepunkti puudumise korvamiseks muu sobiva abinõu, andes kohase arvu punkte.

(vt punktid 30, 31, 33 ja 34)
ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :116 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(teine ko da)
30. september 2010
Kohtuasi F-41/05
Kurt Jacobs
versus
Euroopa Komisjon
Avalik teenistus — Ametnikud — Ametisse nimetamine — Enne uu te personalieeskirjade jõustumist 
reservnimekirja kantud ka ndidaadid — Palgaastmele määramine uu si ebasoodsamaid s ätteid 
kohaldades — Personalieeskirjade XIII lisa artikli 12 lõige 3
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega K. Jacobs palub tühistada 
11. veebruari 2005 . aasta otsuse, m illega jäeti ra huldamata tema ka ebus 16 ., 24 . 
ja 31. augusti 2004 . aasta otsuste pe ale ning vajalikul määral tühistada v iimati nimetatud 
otsused o sas, m illes n eed m ääravad t a p algaastmele, m is on m adalam 
konkursiteates COM/B/1/02 e sitatud palgaastmest. Samuti palub ta ko misjonilt välja 
mõista 250 000  euro suurune summa kahju hüvitamiseks.
Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta poolte ko htukulud nende endi ka nda.
Kokkuvõte
Ametnikud — Ametniku se isund — Ametnikuks saamise tingimused e i ole täidetud, kui a metisse 
nimetamine ei ole nõuetekohane
(Personalieeskirjad, artikkel 3)
Euroopa Liidu avaliku t eenistuse õiguse põhimõtete ko haselt toimub ametniku a metisse nimetamine 
ainult personalieeskirjade ettenähtud viisil ja tingimustel.
Ametniku j a ad ministratsiooni vaheline õigussuhe tuleneb pe rsonalieeskirjadest ning see e i ole 
lepinguline, kuna pe rsonalieeskirjade artikkel 3, mille sõnastust ei muudetud m äärusega nr 723/2004 , 
millega m uudetakse ametnike pe rsonalieeskirju ja m uude teenistujate teenistustingimusi, eeldab, et 
ametniku a metisse nimetamise aluseks on t ingimata ametisse nimetava asutuse ühepoolne akt, m illes 
on m ärgitud täpne kuu päev, mil ametisse nimetamine jõustub, ning ametikoht, m illele asjast huvitatud 
isik määratakse. Selline ametisse nimetamine ei tulene seega tööpakkumise vastuvõtmisest tulenevast 
väidetavast tahteavaldusest, ja seda e riti siis, kui tööpakkumise on e sitanud institutsiooni teenistujad, 
kelle puhul ei ole tegemist ametisse nimetava asutusega.
Seega alles pärast nimetatud asutuse poolt ametisse nimetamise otsuse tegemist võib avatud kon kursi 
edukalt läbinud isik nõ uda o ma õigusi ametnikuna ja järelikult nõ uda pe rsonalieeskirjade sätete 
kohaldamist.
2 ECLI:EU:F:2010 :116KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-41/05
JACOBSVS. KOMISJON
(vt punktid 43, 44 j a 52)
Viited:
Euroopa Kohus: 13. mai 1970 , kohtuasi 18/69: Fournier vs. komisjon (EKL 1970 , lk 249).
Esimese Astme K ohus: 10. aprill 1992 , kohtuasi T-40/91: Ve ntura vs. parlament (EKL 1992 , lk II-1697 , punktid 40 
ja 41); 19. juuli 1999 , ko htuasi T-74/98: M ammarella vs. ko misjon ( EKL AT 1999 , lk I-A-151 j a II-797, 
punktid 25–27); 11. juuli 2007 , ko htuasi T-58/05: Centeno M ediavilla jt vs. ko misjon ( EKL 2007 , lk II-2523 , 
punktid 54 ja 55).
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Ametnikud – Töötasu – Kodumaalt lahkumise toetus – Saamise tingimused

(Personalieeskirjad, VII lisa artikli 4 lõike 1 punkt b)

Ühenduse seadusandjal on kodumaalt lahkumise toetuse saamise õiguse aluseks olevate tingimuste kehtestamiseks antud kaalutlusõiguse teostamisel õigus kohaldada topeltkodakondsusega ametnike suhtes ühiseid reegleid – isegi kui need isikud ei ole ühte kodakondsust omavate isikutega võrreldavas olukorras – selleks, et piirata personalieeskirjade VII lisa artikli 4 lõike 1 punkti alusel makstava kodumaalt lahkumise toetuse saajate ringi. Sellised ranged tingimused nagu tingimus, et ametnik ei ole elanud kümne aasta jooksul enne teenistusse asumist teenistuskohariigis, peavad tagama selle, et ametnikele, kellel on teenistuskohajärgse riigi kodakondsus, antakse asjaomast toetust vaid sellistel juhtudel, kui lükatakse ümber eeldus, et isiku kodakondsus on tõsikindel tõend selle isiku ja tema kodakondsusriigi vahelistest tihedatest sidemetest ning kui tuvastatakse, et ametniku ja asjaomase riigi vaheline püsiv side on katkenud.

Kodumaalt lahkumise toetuse saajate ringi piiramine ei ole personalieeskirjade VII lisa artikli 4 eesmärgist lähtudes meelevaldne või kohatu diskrimineerimine. Asjaolu, et personalieeskirjade VII lisa artiklis 4 sätestatud kategooriate kohaldamine võib üksikutel juhtudel põhjustada marginaalseid olukordi, kus keeldutakse ametnikele kodumaalt lahkumise toetuse maksmisest, kuigi nende olukord on sarnane viidatud artiklis nimetatud ametnike olukorraga, ei tähenda siiski, et nende sätete näol oleks tegemist meelevaldse eristamisega, kui objektiivsetele asjaoludele tuginedes kohaldatakse neid ühtemoodi kõikidele ametnikele, kes on personalieeskirjades sätestatud olukorras.

(vt punktid 39–41, 45 ja 46)

Viited:

16. oktoober 1980, kohtuasi 147/79: Hochstrass vs . Euroopa Kohus (EKL 1980, lk 3005, punkt 12); 15. jaanuar 1981, kohtuasi 1322/79: Vutera vs . komisjon (EKL 1981, lk 127, punkt 9); 2. oktoober 2003, kohtuasi C‑148/02: Garcia Avello (EKL 2003, lk I‑11613, punktid 31−37)

8. aprill 1992, kohtuasi T‑18/91: Costacurta Gelabert vs . komisjon (EKL 1992, lk II‑1655, punkt 42); 13. aprill 2000, kohtuasi T‑18/98: Reichert vs . parlament (EKL AT 2000, lk I‑A‑73 ja II‑309, punkt 25); 27. september 2000, kohtuasi T‑317/99: Lemaître vs . komisjon (EKL AT 2000, lk I‑A‑191 ja II‑867, punkt 50); 13. detsember 2004, kohtuasi T‑251/02: E vs. komisjon (EKL AT 2000, lk I‑A‑359 ja II‑1643, punktid 124 ja 126)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Ametnikud – Töölevõtmine – Personalieeskirjade artikli 29 lõike 2 kohaldamine

(Personalieeskirjad, artikli 29 lõige 2; lisa XIII, artikli 5 lõige 5; nõukogu määrus nr 723/2004)

Kuna määruses nr 723/2004, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, puuduvad üleminekusätted sellise ametniku palgaastme ja ‑järgu määramiseks, kes nimetati kõrgemale ametikohale pärast selle määruse jõustumist 1. mail 2004, ent enne seda kuupäeva personalieeskirjade artikli 29 lõike 2 alusel alustatud töölevõtmise menetluse tulemusena, tuleb lähtuda lahendusest, mille ühenduse seadusandja pakkus ise välja personalieeskirjade XIII lisa artikli 5 lõikes 5 edutamise läbi direktoriks määramise puhul ja näha seega ette määramine „järgmisele kõrgemale palgaastmele”.

Töölevõtmise menetlust, mida on alustatud personalieeskirjade artikli 29 lõike 2 alusel, võib võrrelda edutamisega, kui seda rakendatakse teenistuses oleva ametniku või teenistuja suhtes. Niisugusel juhul ei saa kõrgemale ametikohale nimetamist pidada teistkordseks töölevõtmiseks institutsioonis, mis huvitatud isiku teenistuskäigu katkestab, vaid see tähendab nimetatud isiku jaoks karjääriredelil kõrgemale tõusmist ning järelikult ei saa see viia tema palgaastme või ‑järgu alandamiseni ja seega töötasu vähendamiseni, kuna vastasel korral rikutaks personalieeskirjades toodud põhimõtet, et kõikidel ametnikel on asutusesiseselt ametikohal edasijõudmise õigus. Selline lahendus on eriti oluline seetõttu, et see vastab administratsiooni hoolitsemiskohustusele, mis seisneb muu hulgas selles, et kui pädev asutus lahendab ametniku olukorda, võtab ta arvesse kõiki asjaolusid, mis võivad tema otsust mõjutada, ning võtab ühtlasi arvesse mitte üksnes teenistuse huve, vaid ka asjaomase ametniku huve, sest ametnikul, kes nimetati isiklike teenete alusel kõrgemale ametikohale, on õigustatud huvi, et tema töötasu ei vähendataks, ilma et see oleks kehtivate personalieeskirjadega vastuolus.

(vt punktid 63, 75, 76, 79 ja 80)

Viited:

Euroopa Kohus: 13. detsember 1984, liidetud kohtuasjad 20/83 ja 21/83: Vlachos vs . Euroopa Kohus (EKL 1984, lk 4149, punkt 23); 29 juuni 1994, kohtuasi C‑298/93 P: Klinke vs . Euroopa Kohus (EKL 1994, lk I‑3009, punkt 38).

Esimese Astme Kohus: 20. juuni 1990, kohtuasi T‑133/89: Burban vs . parlament (EKL 1990, lk II‑245, punkt 27); 1 . juuni 1999, liidetud kohtuasjad T‑114/98 ja T‑115/98: Rodríguez Pérez jt vs . komisjon (EKL AT 1999, lk I‑A‑97 ja II‑529, punkt 32).