ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Direktiivi 2006/126 artikli 2 lõiget 1 ning ELTL artikleid 21, 45, 49 ja 56 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui liikmesriik näeb ette karistuse isikule, kes vastab küll selles direktiivis ette nähtud juhiloa väljastamise tingimustele, kuid juhib mootorsõidukit nimetatud liikmesriigi territooriumil ilma selles direktiivis ette nähtud juhiloamudeli nõuetele vastava juhiloata ning kes niisugust juhiluba ühelt teiselt liikmesriigilt oodates saab oma nimetatud teises liikmesriigis omandatud juhtimisõigust tõendada selle liikmesriigi väljastatud ajutise tunnistusega, tingimusel et see karistus ei ole käsitletavate asjaolude raskusastme seisukohast ebaproportsionaalne. Selles osas on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne võtta I toime pandud rikkumise tõsiduse ja talle määratava karistuse raskuse hindamisel leevendava asjaoluna arvesse seda, et asjaomane isik on juhtimisõiguse omandanud teises liikmesriigis, mida tõendab nimetatud teises liikmesriigis väljastatud tunnistus, mis vahetatakse põhimõtteliselt enne aegumist ja huvitatud isiku taotlusel juhiloa vastu, mis vastab direktiivis 2006/126 ette nähtud juhiloamudeli nõuetele. Asjaomane kohus peab lisaks oma analüüsi käigus uurima, millist tegelikku ohtu kujutab huvitatud isik liiklusohutusele Saksamaa territooriumil.
3.

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted määrusele nr 2913/92, mida on muudetud komisjoni 25. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1335/2003, artikli 869 punkti b tuleb tõlgendada nii, et kui Euroopa Komisjon ei ole teinud otsust ega algatanud menetlust selle määruse (määrusega nr 1335/2003 muudetud redaktsioonis) artikli 871 lõike 2 tähenduses, siis ei saa toll sellises olukorras, nagu on kõne all põhikohtuasjas, ise otsustada jätta tasumisele kuuluva tollimaksu kohta järelarvestuskanne tegemata, kui ta leiab, et määruse nr 2913/92, mida on muudetud määrusega nr 2700/2000, artikli 220 lõike 2 punkti b alusel õiguspärasele ootusele tuginemise tingimused on täidetud, ja et toll peab esitama komisjonile toimiku, kui ta leiab, et komisjon on määruse nr 2913/92, mida on muudetud määrusega nr 2700/2000, selle sätte tähenduses eksinud, kui põhikohtuasja asjaolud on seotud järeldustega, milleni on jõutud Euroopa Liidu uurimise käigus määruse nr 2454/93, mida on muudetud määrusega nr 1335/2003, artikli 871 lõike 1 teise lõigu tähenduses, või kui põhikohtuasjas kõne all oleva tollimaksu summa on vähemalt 500 000 eurot.
1.

ELTL artikleid 49 ja 54 tuleb tõlgendada nii, et asutamisvabadus on kohaldatav liikmesriigi õiguse alusel asutatud äriühingu põhikirjajärgse asukoha üleviimisele teise liikmesriigi territooriumile, et kujundada see kooskõlas teise liikmesriigi õigusnormides kehtestatud tingimustega ümber äriühinguks, millele on kohaldatav viimase liikmesriigi õigus, ilma et muudetaks äriühingu tegelikku asukohta.
1.

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklit 273 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 16 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus, kui maksuamet nõuab maksukohustuslaselt, mille juhataja oli varem mõne teise sellise juriidilise isiku juhataja või osanik, kes ei täitnud oma kohustusi maksuvaldkonnas, käibemaksukohustuslasena registreerimisel tagatise andmist summas kuni 500 000 eurot, tingimusel et maksukohustuslaselt nõutav tagatis ei lähe kaugemale, kui on artiklis 273 sätestatud eesmärgi saavutamiseks vajalik; selle asjaolu kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne.
ET Euroopa Liidu Teataja C 437/7

Euroopa Kohtu (neljas koda) 26. oktoobri 2017. aasta otsus (Upper Tribunali (Tax and Chancery Chamber) eelotsusetaotlus – Ühendkuningriik) – The English Bridge Union Limited versus Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

(Kohtuasi C-90/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Maksustamine - Käibemaks - Direktiiv 2006/112/EÜ - Otseselt spordiga seotud teenuste maksust vabastamine - Mõiste „sport“ - Tegevus, mida iseloomustab kehaline osa - Turniiribridž))

(2017/C 437/09)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Upper Tribunal (Tax and Chancery Chamber)

Põhikohtuasja pooled

Hageja: The English Bridge Union Limited

Kostja: Commissioners for Her Majesty’s Revenue and Customs

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 132 lõike 1 punkti m tuleb tõlgendada nii, et niisugune tegevus nagu turniiribridž, mille puhul kehaline osa on vähetähtis, ei kuulu „spordi“ mõiste alla selle sätte tähenduses.

(1) ELT C 145, 25.4.2016.
1.

Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 Euroopa Liidu kaubamärgi kohta artikli 99 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et ELi kaubamärkide kohtule määruse artikli 96 punkti a alusel esitatud õiguste rikkumise hagi ei saa jätta rahuldamata sellisele absoluutsele kehtetuks tunnistamise põhjusele tuginedes, nagu on ette nähtud määruse artikli 52 lõike 1 punktis b, ilma et see kohus oleks rahuldanud rikkumise suhtes algatatud menetluses kostja poolt määruse artikli 100 lõike 1 alusel esitatud kehtetuks tunnistamise vastuhagi, mille alus on seesama kehtetuks tunnistamise põhjus.
1.

Nõukogu 17. juuli 1969. aasta direktiivi 69/335/EMÜ kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta artikleid 10 ja 11 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisuguse aktsiate võõrandamistehingu maksustamine nagu see, mida käsitatakse põhikohtuasjas ja mille alusel äriühingu kõigi aktsiate omandiõigus võõrandatakse kliiringuteenuse pakkujale ainsa eesmärgiga need aktsiad börsil noteerida, ilma et nende aktsiate omand de facto muutuks.
1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 7 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et juriidiline isik, kelle isikuõigusi on väidetavalt rikutud tema kohta internetis ebaõigete andmete avaldamisega ning tema kohta käivate kommentaaride eemaldamata jätmisega, võib esitada nimetatud andmete ümberlükkamise, nimetatud kommentaaride eemaldamise ja kogu temale tekitatud kahju hüvitamise hagi selle liikmesriigi kohtusse, kus on tema huvide kese. Kui asjaomane juriidiline isik teostab suurema osa oma tegevusest muus liikmesriigis kui tema registrijärgse asukoha liikmesriik, võib see isik esitada väidetava rikkuja vastu hagi kahju tekkimise paiga alusel selles muus liikmesriigis.
ET Euroopa Liidu Teataja C 424/10

Euroopa Kohtu (esimene koda) 18. oktoobri 2017. aasta otsus (Symvoulio tis Epikrateias’e eelotsusetaotlus – Kreeka) – Ypourgos Esoterikon, Ypourgos Ethnikis paideias kai Thriskevmaton versus Maria-Eleni Kalliri

(Kohtuasi C-409/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Sotsiaalpoliitika - Direktiiv 76/207/EMÜ - Meeste ja naiste võrdne kohtlemine tööhõive ja elukutse küsimustes - Sooline diskrimineerimine - Sisseastumiskatsed liikmesriigi politseikooli - Liikmesriigi õigusnormid, mis seavad kandidaatide osalemise sisseastumiskatsetel sõltuvusse miinimumpikkuse nõudest))

(2017/C 424/13)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Symvoulio tis Epikrateias

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Ypourgos Esoterikon, Ypourgos Ethnikis paideias kai Thriskevmaton

Vastustaja: Maria-Eleni Kalliri

Resolutsioon

Nõukogu 9. veebruari 1976. aasta direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiviga 2002/73/EÜ) sätteid tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, nagu on arutlusel põhikohtuasjas ja millega seatakse kandidaatide osalemine selle liikmesriigi politseikooli sisseastumiskatsetel soost olenemata sõltuvusse miinimumpikkuse 1,70 m nõudest, kuna need õigusnormid seavad ebasoodsamasse olukorda palju suuremal hulgal naissoost isikuid võrreldes meessoost isikutega ja need õigusnormid ei näi olevat sobivad ega vajalikud nendega taotletud õiguspärase eesmärgi saavutamiseks, mille peab kindlaks tegema eelotsusetaotluse esitanud kohus.

(1) ELT C 392, 24.10.2016.
ET Euroopa Liidu Teataja C 424/3

Euroopa Kohtu (teine koda) 19. oktoobri 2017. aasta otsus (Curtea de Apel Cluj eelotsusetaotlus – Rumeenia) – SC Paper Consult SRL versus Direcţia Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca, Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Bistriţa Năsăud

(Kohtuasi C-101/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Maksustamine - Käibemaks - Direktiiv 2006/112/EÜ - Mahaarvamisõigus - Kasutamise tingimused - Artikkel 273 - Liikmesriigi meetmed - Maksupettuse ja maksustamise vältimise vastane võitlus - Arve, mille on väljastanud maksukohustuslane, kelle maksuamet on tunnistanud „tegevuse lõpetanud“ maksukohustuslaseks - Maksupettuse oht - Mahaarvamisõiguse andmisest keeldumine - Proportsionaalsus - Maksupettuse või maksutulude saamata jäämise ohu kohta esitatud tõendite arvestamata jätmine - Tehtava kohtuotsuse ajalise kehtivuse piiramine - Puudumine))

(2017/C 424/04)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Cluj

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: SC Paper Consult SRL

Vastustajad: Direcţia Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca, Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Bistriţa Năsăud

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mille kohaselt keeldutakse maksukohustuslasele käibemaksu mahaarvamise õiguse andmisest põhjusel, et liikmesriigi maksuhaldur on tunnistanud ettevõtja, kes osutas maksukohustuslasele teenust ja esitas arve, millel on näidatud maksumus ja käibemaks eraldi, tegevuse lõpetanuks ning haldusakt tegevuse lõpetamise kohta on avaldatud ja igale selle liikmesriigi maksukohustuslasele veebilehel kättesaadav, kui mahaarvamisõiguse andmisest keeldumine on süstemaatiline ja lõplik, mis ei võimalda hiljem esitada tõendeid maksudest kõrvalehoidumise või maksutulude saamata jäämise ohu puudumise kohta.

(1) ELT C 175, 17.5.2016.
3.

Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, mida on muudetud nõukogu 20. novembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1791/2006, artikli 203 lõike 3 kolmandat taanet ja artiklit 213 tuleb tõlgendada nii, et asjaolust, et kaubasaaja omandas kauba või valdab kaupa, mille vedu on talle teadaolevalt toimunud TIR-märkmiku alusel, ja tõigast, et ei ole tuvastatud, et see kaup oleks sihttolliasutuses esitatud ja deklareeritud, ei piisa iseenesest järelduse tegemiseks, et see kaubasaaja teadis või oleks pidanud teadma, et kaup on tollijärelevalve alt välja viidud esimesena nimetatud sätte tähenduses, nii et teda tuleb pidada tollivõla osas solidaarvõlgnikuks vastavalt teisena nimetatud sättele.
ET Euroopa Liidu Teataja C 22/13

Euroopa Kohtu (kümnes koda) 23. novembri 2017. aasta otsus (Tribunal Supremo eelotsusetaotlus – Hispaania) – Salvador Benjumea Bravo de Laguna versus Esteban Torras Ferrazzuolo

(Kohtuasi C-381/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Määrus (EÜ) nr 207/2009 - Euroopa Liidu kaubamärk - Artikkel 16 - Kaubamärk kui omandiõiguse objekt - Euroopa Liidu kaubamärgi käsitamine siseriikliku kaubamärgina - Artikkel 18 - Kaubamärgiomaniku agendi või esindaja nimele registreeritud kaubamärgi üleminek - Siseriiklik säte, mis annab võimaluse esitada nõue sellise siseriikliku kaubamärgi omandiõiguse üleandmiseks, mille registreerimisel on kahjustatud omaniku õigusi või rikutud seadusest või lepingust tulenevat kohustust - Kooskõla määrusega nr 207/2009))

(2018/C 022/16)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Supremo

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Salvador Benjumea Bravo de Laguna

Vastustaja kassatsioonimenetluses: Esteban Torras Ferrazzuolo

Resolutsioon

Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 [Euroopa Liidu] kaubamärgi kohta artikleid 16 ja 18 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus, kui ELi kaubamärgi suhtes kohaldatakse niisugust siseriiklikku sätet, mis on põhikohtuasjas kõne all ja mille kohaselt isikul, kellele on tekitatud kahju kaubamärgi registreerimisega, mille taotlemisel kahjustati tema õigusi või rikuti seadusest või lepingust tulenevat kohustust, on õigus nõuda selle kaubamärgi omandiõigust, tingimusel et asjaomane olukord ei kuulu määruse artikliga 18 hõlmatud juhtumite hulka.

(1) ELT C 335, 12.9.2016.
1.

Õiguse kuritarvitamise keelu põhimõtet tuleb tõlgendada nii, et olenemata sellest, kas liikmesriigi õiguskorras on seda põhimõtet jõustav siseriiklik meede, võib seda vahetult kohaldada, et keelduda käibemaksu mahaarvamisest selliste kinnisasjade müügitehingutelt, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis toimusid enne 21. veebruari 2006. aasta kohtuotsuse Halifax jt (C-255/02, EU:C:2006:121) tegemist, ning see ei ole vastuolus õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtetega.
1.

ELTL artikli 101 lõiget 1 koostoimes ELL artikli 4 lõikega 3 tuleb tõlgendada nii, et sellised liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mille kohaselt esiteks ei ole advokaadil ja tema kliendil lubatud kokku leppida tasus, mis on väiksem kui miinimumsumma, mis on kehtestatud sellise advokaatide kutseorganisatsiooni vastu võetud määrusega nagu Vissh advokatski savet (Bulgaaria advokatuuri kõrgeim nõukogu), kusjuures selle reegli eiramise korral algatatakse advokaadi suhtes distsiplinaarmenetlus, ning teiseks ei ole kohtul lubatud välja mõista advokaaditasu, mis on sellest miinimumsummast väiksem, võivad piirata konkurentsi siseturul ELTL artikli 101 lõike 1 tähenduses. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kontrollida, kas sellised õigusnormid vastavad nende konkreetseid kohaldamistingimusi arvesse võttes tegelikult õiguspärastele eesmärkidele ning kas sel viisil kehtestatud piirangud piirduvad sellega, mis on vajalik nende õiguspäraste eesmärkide täitmise tagamiseks.
ET Euroopa Liidu Teataja C 22/12

Euroopa Kohtu (viies koda) 15. novembri 2017. aasta otsus (Bundesfinanzhof’i eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Rochus Geissel, kes on äriühingu RGEX GmbH i.L. likvideerija versus Finanzamt Neuss (C-374/16), ja Finanzamt Bergisch Gladbach versus Igor Butin (C-375/16)

(Liidetud kohtuasjad C-374/16 ja C-375/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Maksustamine - Käibemaks - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artikli 168 punkt a, artikli 178 punkt a ja artikli 226 punkt 5 - Sisendkäibemaksu mahaarvamine - Andmed, mis tuleb arvetel esitada - Maksukohustuslase õiguspärane ootus, et mahaarvamisõiguse saamise tingimused on täidetud))

(2018/C 022/15)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Rochus Geissel, kes on äriühingu RGEX GmbH i.L. likvideerija (kohtuasi C-374/16), Finanzamt Bergisch Gladbach (kohtuasi C-375/16)

Kostjad: Finanzamt Neuss (kohtuasi C-374/16), Igor Butin (kohtuasi C-375/16)

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 168 punkti a ja artikli 178 punkti a koostoimes artikli 226 punktiga 5 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, nagu on arutusel põhikohtuasjas, mille kohaselt peab sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse kasutamiseks olema arvele märgitud aadress, kus toimub arve esitaja majandustegevus.

(1) ELT C 392, 24.10.2016.
ET Euroopa Liidu Teataja C 22/11

Euroopa Kohtu (teine koda) 16. novembri 2017. aasta otsus (Naczelny Sąd Administracyjny eelotsusetaotlus – Poola) – Kozuba Premium Selection sp. z o.o. versus Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie

(Kohtuasi C-308/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Maksustamine - Ühine käibemaksusüsteem - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artikli 12 lõiked 1 ja 2 - Artikli 135 lõike 1 punkt j - Maksustatavad tehingud - Ehitiste võõrandamise maksust vabastamine - Mõiste „esmane kasutuselevõtt“ - Mõiste „ümberkujundamine“))

(2018/C 022/14)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Naczelny Sąd Administracyjny

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja ja apellatsioonkaebuse esitaja: Kozuba Premium Selection sp. z o.o.

Vastustaja ja vastustaja apellatsioonimenetluses: Dyrektor Izby Skarbowej w Warszawie

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 12 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 135 lõike 1 punkti j tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised siseriiklikud õigusnormid nagu põhikohtuasjas käsitletavad, mis kehtestavad ehitiste võõrandamisel kohaldatavale käibemaksuvabastusele tingimuse, et nende esmane kasutuselevõtt toimuks maksustatava tehingu raames. Samu sätteid tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus, kui sellised siseriiklikud õigusnormid kehtestavad samasugusele maksuvabastusele tingimuse, et olemasoleva ehitise „parendamisel“ tehtud kulutused ei ületaks 30 % ehitise algsest väärtusest, eeldusel et mõistet „parendamine“ tõlgendatakse sama moodi nagu direktiivi 2006/112 artikli 12 lõikes 2 sisalduvat mõistet „ümberkujundamine“, see tähendab nii, et asjaomast hoonet peab olema oluliselt muudetud eesmärgiga muuta selle otstarvet või muuta märkimisväärselt selle kasutamistingimusi.

(1) ELT C 335, 12.9.2016.
ET Euroopa Liidu Teataja C 22/9

Euroopa Kohtu (esimene koda) 23. novembri 2017. aasta otsus (Commissione tributaria provinciale di Siracusa eelotsusetaotlus – Itaalia) – Enzo Di Maura versus Agenzia delle Entrate – Direzione Provinciale di Siracusa

(Kohtuasi C-246/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Käibemaks - Maksustatav summa - Kuues direktiiv 77/388/EMÜ - Artikli 11 C osa lõike 1 teine lõik - Maksustatava väärtuse vähendamise õiguse piiramine lepingupartneripoolse tasu maksmata jätmise korral - Liikmesriikide kaalutlusruum direktiivi ülevõtmisel - Ettevõtja eelrahastamise perioodi proportsionaalsus))

(2018/C 022/10)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Commissione tributaria provinciale di Siracusa

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Enzo Di Maura

Vastustaja: Agenzia delle Entrate – Direzione Provinciale di Siracusa

Resolutsioon

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas artikli 11 C osa lõike 1 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik ei või käibemaksuga maksustatava väärtuse vähendamisele seada tingimust, et maksejõuetusmenetlus ei andnud tulemusi, kui see menetlus võib kesta üle kümne aasta.

(1) ELT C 260, 18.7.2016.
ET Euroopa Liidu Teataja C 5/12

Euroopa Kohtu (kuues koda) 9. novembri 2017. aasta otsus (Naczelny Sąd Administracyjny eelotsusetaotlus – Poola) – AZ versus Minister Finansów

(Kohtuasi C-499/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Maksustamine - Käibemaks - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artikkel 98 - Liikmesriikide õigus kohaldada vähendatud käibemaksumäära teatud kaubatarnete ja teenuste osutamise suhtes - III lisa punkt 1 - Toiduained - Valik- ja lihtpagaritooted - Minimaalne säilimisaeg või tarvitamise tähtaeg - Neutraalse maksustamise põhimõte))

(2018/C 005/16)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Naczelny Sąd Administracyjny

Põhikohtuasja pooled

Hageja: AZ

Kostja: Minister Finansów

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklit 98 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus – tingimusel et on järgitud neutraalse maksustamise põhimõtet (asjaolu, mida siseriiklik kohus peab kontrollima) – siseriiklikud õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille kohaselt sõltub säilitusaineteta valik- ja lihtpagaritoodete suhtes vähendatud käibemaksumäära kohaldamine üksnes „minimaalse säilimisaja“ või „tarvitamise tähtpäeva“ kriteeriumist.

(1) ELT C 22, 23.1.2017.
2.

Direktiivi 2006/112, eriti selle artiklit 168 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline siseriiklik seadus, nagu on arutusel põhikohtuasjas, millest tulenevalt kohtuotsuse alusel lõpetatud äriühingu kohustuslik kustutamine käibemaksukohustuslaste registrist tekitab – isegi siis, kui lõpetatud äriühing teeb likvideerimise ajal jätkuvalt majandustehinguid – kohustuse arvutada lõpetamise kuupäeval olemasolevalt varalt tasumisele kuuluv käibemaks või tasutud sisendkäibemaks ja tasuda see riigile, ning mis seega seab mahaarvamisõiguse tingimuseks selle kohustuse täitmise.
ET Euroopa Liidu Teataja C 5/14

Euroopa Kohtu (esimene koda) 9. novembri 2017. aasta otsus (Cour de cassation’i eelotsusetaotlus – Prantsusmaa) – Tünkers France, Tünkers Maschinenbau GmbH versus Expert France

(Kohtuasi C-641/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Maksejõuetusmenetlused - Määrus (EÜ) nro1346/2000 - Pädev kohus - Kõlvatu konkurentsi tuvastamise hagi, mis esitati maksejõuetusmenetluses - Hagi, mille teises liikmesriigis asutatud äriühing on esitanud isiku vastu, kes omandas sellise äriühingu tegevusharu, kelle suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus - Hagi, mis on maksejõuetusmenetlusest eraldiseisev või hagi, mis esitatakse otseselt maksejõuetusmenetluse alusel ja on sellega tihedalt seotud))

(2018/C 005/18)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitajad: Tünkers France, Tünkers Maschinenbau GmbH

Vastustaja: Expert France

Resolutsioon

Nõukogu 29. mai 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kõlvatu konkurentsi eest vastutusele võtmise hagi, milles heidetakse maksejõuetusmenetluses võõrandatud tegevusharu omandajale ette seda, et ta esitles end eksitavalt võlgniku toodetud kauba ainuturustajana, ei allu selle maksejõuetusmenetluse algatanud kohtule.

(1) ELT C 70, 6.3.2017.
ET Euroopa Liidu Teataja C 5/10

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 9. novembri 2017. aasta otsus (Curtea de Apel Cluj eelotsusetaotlus – Rumeenia) – Teodor Ispas, Anduţa Ispas versus Direcţia Generală a Finanţelor Publice Cluj

(Kohtuasi C-298/16) (1)

((Eelotsusetaotlus - Liidu õiguse üldpõhimõtted - Õigus heale haldusele ja kaitseõigused - Liikmesriigi maksuõigusnorm, mis näeb ette õiguse olla ära kuulatud ja õiguse saada teavet maksualase haldusmenetluse käigus - Käibemaksuotsus, mille tegemisel ei andnud liikmesriigi maksuhaldur maksumaksjale võimalust tutvuda selle otsuse aluseks olnud teabe ja dokumentidega))

(2018/C 005/12)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Cluj

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Teodor Ispas, Anduţa Ispas

Vastustaja: Direcţia Generală a Finanţelor Publice Cluj

Resolutsioon

Kaitseõiguste tagamist kui liidu õiguse üldpõhimõtet tuleb tõlgendada nii, et haldusmenetluses, mille eesmärk on kontrollida ja määrata kindlaks käibemaksuga maksustatav summa, peab isikul olema võimalik saada taotluse korral teave ja dokumendid, mida haldustoimik sisaldab ning mille põhjal asutus teeb oma otsuse, eeldusel et üldise huvi eesmärgid ei põhjenda nimetatud teabe ja dokumentidega tutvumise piiranguid.

(1) ELT C 314, 29.8.2016.