ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Põhjendamiskohustus on liidu õiguse aluspõhimõte. Nii peab ELTL artikli 296 teise lõiguga kehtestatud nõue – mis on sätestatud ka personalieeskirjade artikli 25 teises lõigus – võimaldama Avaliku Teenistuse Kohtul teostada oma õiguspärasuse kontrolli huve kahjustavate otsuste üle ning andma asjaomastele isikutele piisavalt teavet selle kohta, kas need otsused on tõesti põhjendatud või on nende puhul tehtud viga, mis võimaldab nende õiguspärasuse vaidlustada. Sellest tuleneb, et põhjendused tuleb asjaomasele isikule esitada põhimõtteliselt samal ajal kui tema huve kahjustav otsus.

Kuna otsus on aga vastu võetud asjaomasele isikule teadaolevas kontekstis, ei saa seda pidada täielikult põhjendamata otsuseks, vaid üksnes puudulikult põhjendatud otsuseks. Pelgalt kohtueelses menetluses esitatud põhjenduste puudulikkus ei õigusta tehtud otsuse tühistamist, kui ametisse nimetav asutus esitab kohtumenetluse käigus täiendavat teavet.

(vt punktid 34 ja 35)

Euroopa Kohus: kohtuotsus 19.11.1998, C‑316/97 P, parlament vs. Gaspari, EU:C:1998:558, punkt 29.

Üldkohus: kohtuotsused, 12.12.2002, Morello vs. komisjon, T‑164/00, EKL AT, EU:T:2002:312, punkt 36 ; 3.2.2005, Heurtaux vs. komisjon, T‑172/03, EKL AT, EU:T:2005:34, punkt 44, ja 10.10.2014, EMA vs. BU, T‑444/13 P, EKL AT, EU:T:2014:865, punkt 37.
Kohtuasi T‑383/14 R

(avaldamine väljavõtetena)

Europower SpA

versus

Euroopa Komisjon

„Ajutiste meetmete kohaldamine — Ehitustööde riigihanked — Hankemenetlus — Kolmiktootmisjaama ehitamine ja hooldus — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine ja lepingu sõlmimine teise pakkujaga — Täitmise peatamise taotlus — Fumus boni iuris — Kiireloomulisuse puudumine”

Kokkuvõte – Üldkohtu presidendi määrus, 24. märts 2015

Vt otsuse tekst. (vt punktid 12 ja 13)

Komisjoni poolt hankemenetluses tehtud otsuse täitmise peatamise taotluse raames tuleb fumus boni iurise olemasolu tuvastada juhul, kui selgusetus küsimuses, kuidas tõlgendada hanke tehnilises kirjelduses sisalduvat sõna ja milline on selle mõju asjaomase menetluse õiguspärasusele, võib viia ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku järeldusele, et tegemist on niisuguse õigusliku vaidlusega, mille lahendus ei ole algusest peale selge, mistõttu esmapilgul ei puudu vaidlusel arvestatavad alused. (vt punkt 60)

Hankemenetlusega seotud kohtuvaidlustele eriomases kontekstis tuleb asuda seisukohale, et kui tagasilükatud pakkumuse esitaja toob välja olulise tõendi, mis viitab fumus boni iurise olemasolule, ei või talt nõuda, et ta tõendaks, et tema pakkumuse tagasilükkamine võib talle põhjustada hüvitamatut kahju, vastasel korral kahjustataks ülemääraselt ja põhjendamatult talle Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklist 47 tulenevat õigust tõhusale õiguskaitsele. Nii on fumus boni iuris tingimus täidetud olukorras, kus ilmneb, et tegemist on piisavalt ilmse ja tõsise õigusvastase olukorraga, mille tagajärgede tekkimist või nende edasist kestmist tuleb võimalikult kiiresti takistada, välja arvatud juhul, kui olemasolevaid huve on võimalik kohe lõplikult tasakaalustada. Niisugustel erandlikel asjaoludel piisab kiireloomulisuse tingimuse täitmiseks üksnes sellest, kui tõendatakse, et otsuse täitmise peatamata jätmine võib põhjustada olulist kahju, võttes arvesse vajadust tagada, et sellisel õigusvastasel olukorral ei oleks tagajärgi. (vt punkt 61)

Kui täitmise peatamise taotluse põhjendamiseks esitatud väidete analüüsimisel ilmneb üksnes teatav ebaselgus, mis võib viia ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku järeldusele, et üks esitatud väidetest ei ole täielikult asjassepuutumatu, ei saa hankija tegutsemisviisi ja otsuseid pidada liidu õiguse piisavalt selgeks ja tõsiseks rikkumiseks, mistõttu oleks vaja ära hoida nende tagajärgede tekkimist tulevikus, ilma et hagejalt nõutaks, et ta tõendaks, et vaidlustatud otsuse täitmise peatamata jätmisega põhjustataks talle hüvitamatut kahju. Seega, kui otsuse täitmise peatamise taotluse põhjenduseks esitatud väidete analüüs ei võimalda järeldada eriti olulise fumus boni iurise olemasolu, tuleb selleks, et teha kindlaks, kas hageja on tõendanud, et talle võidakse põhjustada olulist ja hüvitamatut kahju, analüüsida kiireloomulisuse tingimust. (vt punktid 62–64)
Üldkohtu (seitsmes koda) 17. märtsi 2015. aasta määrus – Mammoet Salvage vs. komisjon

(kohtuasi T‑234/14)

„Tegevusetuse tuvastamise ja kahju hüvitamise hagi — Lepinguline vastutus — Lepinguväline vastutus — Vastuvõetamatuse vastuväide — Kaheksas Euroopa Arengufond — 74 laevavraki kõrvaldamine Nouadhibou sadamast — Hageja ja Mauritaania vahel sõlmitud leping, mille rahastamist käendab Euroopa Liidu nimel Euroopa Komisjon — Lepingu täitmine — Liidupoolse tasumiskohustuse lepingus ette nähtud täitmise aja edasilükkamine — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu hagi”

1. Tegevusetushagi — Institutsiooni märgukiri — Meetme võtmise nõue — Puudumine — Märgukiri, mis ei ole adresseeritud institutsioonile — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 265 teine lõik) (vt punktid 30–35)

2. Kohtumenetlus — Pöördumine Üldkohtusse vahekohtuklausli alusel — Liidu kohtu pädevuse puudumine, kui pooled ei ole väljendanud tahet omistada talle lepingulise vaidluse lahendamise pädevus (ELTL artikkel 272) (vt punktid 42–50)

3. Lepinguväline vastutus — Tingimused — Õigusvastasus — Kahju — Põhjuslik seos — Ühe tingimuse puudumine — Kahju hüvitamise nõude tervikuna rahuldamata jätmine (ELTL artikli 340 teine lõik) (vt punktid 58–62 ja 66)

4. Lepinguväline vastutus — Tingimused — Põhjuslik seos — Mõiste — Etteheidetav käitumine, mis on kahju tekkimise otsustava tähatusega põhjus (ELTL artikli 340 teine lõik) (vt punkt 67)

Ese

Nõue, mis esimese võimalusena põhineb ELTL artiklil 265 ning milles palutakse tuvastada, et komisjon on õigusvastaselt jätnud rahuldamata hageja taotluse pikendada sellise liidupoolse tasumiskohustuse kehtivust, mis tuleneb hageja ja Mauritaania Islamivabariigi vahel 74 laevavraki kõrvaldamiseks Nouadhibou (Mauritaania) sadamast sõlmitud lepingust, mille rahastamist kaheksanda Euroopa Arengufondi raames käendas komisjon; ning milles teise võimalusena palutakse komisjoni kohustada liidu lepingulise vastutuse alusel hagejale tasuma selle lepingu raames esitatud arvete eest; ning milles kolmanda võimalusena palutakse tuvastada, et liit on lepinguväliselt vastutav.

Resolutsioon

1. Jätta hagi läbi vaatamata.
Üldkohtu (kolmas koda) 25. märtsi 2015. aasta määrus – Borde ja Carbonium vs. komisjon

(kohtuasi T‑314/14)

„Tühistamishagi — Ülemaailmse kliimamuutuste alliansi (GCCA) programm Intra‑ACP — Eksperdi teenuste lepingud — Programmi hindamist puudutav raamleping — Nõue lõpetada ekspertmissioon — Akt, mis on vastu võetud puhtalt lepingulises raamistikus, millega see on lahutamatult seotud — Vastuvõetamatus”

Tühistamishagi — Hagi, mis tegelikult puudutab lepingulist vaidlust — Nõue tühistada institutsiooni poolt lepinguosalisele saadetud kirjad, milles tehti ettepanek asendada raamlepingu täitmise raames kaasatud ekspert — Liidu kohtu pädevuse puudumine — Vastuvõetamatus (ELTL artiklid 263 ja 288) (vt punktid 28–30, 33 ja 35)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 19. ja 20. veebruari 2014. aasta taotlused lõpetada Alexandre Borde ekspertmissioon raamlepingu EuropeAid/127054/C/SER/Multi täitmise raames, mis puudutab ülemaailmse kliimamuutuste alliansi (GCCA) programmi Intra‑ACP (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani maad) hindamist.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Üldkohtu (neljas koda) 5. oktoobri 2015. aasta määrus – Kafetzakis jt vs. parlament jt

(kohtuasi T‑38/14)

„Tegevusetuse tuvastamise ja kahju hüvitamise hagi — Kreeka valitsemissektori võla restruktureerimine — Erasektori kaasamine — Kahju, mis seisneb töösuhte lõpetamise hüvitisena antud võlakirjade väärtuse vähenemises — Eurotsooni riigijuhtide või valitsuse liikmete ja liidu institutsioonide avaldused — Ebaselgus, kas esineb põhjuslik seos väidetava kahjuga — Vastuvõetamatus”

1. Tegevusetushagi — Institutsiooni märgukiri — Puudumine — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 265 lõige 2) (vt punkt 26)

2. Kohtumenetlus — Hagimenetluse algatusdokument — Vorminõuded — Vaidluseseme määratlemine — Ülevaade fakti- ja õigusväidetest — Hagi, milles nõutakse liidu institutsiooni poolt väidetavalt tekitatud kahju hüvitamist — Tõendid, mille alusel saab tuvastada institutsioonile ette heidetud tegevuse, põhjusliku seose ja tekitatud kahju tegeliku ja kindla laadi (Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 21 esimene lõik ja artikli 53 esimene lõik; Üldkohtu kodukord (1991), artikli 44 lõike 1 punkt c) (vt punkt 30)

Ese

Esiteks nõue, milles palutakse tuvastada, et kostjad on õigusvastaselt jätnud võtmata vajalikud seadusandlikud meetmed selleks, et hagejate ‐ kes on Olympiaki Aeroporia töötajad, kellega on lõpetatud tööleping tööandaja algatusel ‐ võlakirju ei mõjutaks P.S.I.‑kava (erasektori osalemine võla rahastamises programmis), millega vähendatakse Kreeka riigi võla väärtust, ning teiseks nõue, milles palutakse hüvitada kahju, mis tekitati hagejatele väidetavalt selle õigusvastase tegevusetuse tõttu.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Üldkohtu (neljas koda) 5. oktoobri 2015. aasta määrus – Arvanitis jt vs. parlament jt

(kohtuasi T‑350/14)

„Tegevusetuse tuvastamise ja kahju hüvitamise hagi — Äriühingu Olympiaki Aeroporia (OA) tegevuse lõpetamine — Kahju, mis tekkis väidetavalt OA ajutistele töötajatele kostjate tegevusetuse tõttu, sest nad ei taganud, et nende töötajatega töösuhte lõpetamisel kohaldataks Euroopa Liidu õiguse norme — Ebaselgus, kas esineb põhjuslik seos väidetava kahju ja kostjate tegevuse vahel — Vastuvõetamatus”

1. Tegevusetushagi — Institutsiooni märgukiri — Puudumine — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 265 lõige 2) (vt punkt 12)

2. Kohtumenetlus — Hagimenetluse algatusdokument — Vorminõuded — Vaidluseseme määratlemine — Ülevaade fakti- ja õigusväidetest — Hagi, milles palutakse liidu institutsiooni poolt väidetavalt tekitatud kahju hüvitamist — Tõendid, mille alusel saab tuvastada institutsioonile ette heidetud tegevuse, põhjusliku seose ja tekitatud kahju tegeliku ja kindla laadi (Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 21 esimene lõik ja artikli 53 esimene lõik; Üldkohtu kodukord (1991), artikli 44 lõike 1 punkt c) (vt punkt 17)

Ese

Esiteks nõue, milles palutakse tuvastada, et kostjad on õigusvastaselt jätnud tagamata, et nende töötajatega töösuhte lõpetamisel kohaldataks nõuetekohaselt Euroopa Liidu õiguse teatud sätteid, ning teiseks nõue, et hagejatele hüvitataks kahju, mis neile tekkis väidetavalt selle tegevusetuse tõttu ja Kreeka riigi nende meetmete tõttu, mis võeti komisjoni, Eurorühma ja Euroopa Keskpanga teatud otsuste tulemusena.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Üldkohtu (neljas koda) 5. oktoobri 2015. aasta määrus – Grigoriadis jt vs. parlament jt

(kohtuasi T‑413/14)

„Tegevusetuse tuvastamise ja kahju hüvitamise hagi — Kreeka valitsemissektori võla restruktureerimine — Erasektori kaasamine — Kahju, mis seisneb võlakirjade väärtuse vähenemises — Eurotsooni riigijuhtide või valitsuse liikmete ja liidu institutsioonide avaldused — Eurorühma avaldus — Ebaselgus, kas esineb põhjuslik seos väidetava kahjuga — Vastuvõetamatus”

1. Tegevusetushagi — Institutsiooni märgukiri — Tingimused — Sõnaselge ja täpne nõue (ELTL artikli 265 lõige 2) (vt punktid 28 ja 29)

2. Kohtumenetlus — Hagimenetluse algatusdokument — Vorminõuded — Vaidluseseme määratlemine — Ülevaade fakti- ja õigusväidetest — Hagi liidu institutsiooni tekitatud kahju hüvitamise nõudes — Tekitatud kahju laadi ja suuruse kohta tõendite puudumine ning ka põhjendatud seose puudumine — Vastuvõetamatus (Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 21 esimene lõik ja artikli 53 esimene lõik; Üldkohtu kodukord, artikli 44 lõike 1 punkt c) (vt punktid 32, 33, 36 ja 37)

Ese

Esiteks nõue, milles palutakse tuvastada, et kostjad on jätnud õigusvastaselt võtmata vajalikud meetmed selleks, et P.S.I.‑kava (erasektori osalemine võla rahastamise programmis), millega vähendati Kreeka riigi võla väärtust, ei mõjutaks hagejatele väljastatud võlakirju, ning teiseks nõue, et hüvitataks kahju, mis tekkis hagejatele väidetavalt seoses viidatud õigusvastase tegevusetusega.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Asjaolu, et varasema otsuse peale esitatud hagi tunnistati hilinenult esitatuks alles pärast kinnitava otsuse peale hagi esitamist, ei võimalda asuda seisukohale, et varasem otsus ei olnud selle hagi esitamise ajaks jõustunud. Nimelt, kui ühe otsuse peale hilinenult hagi esitamise tagajärjel lükkuks selle otsuse jõustumine edasi, kaotaks kinnitavate aktide peale esitatud hagide vastuvõetamatust käsitleva kohtupraktikaga taotletav eesmärk, milleks on takistada sellise hagi esitamist, mille tõttu hakkaks juba möödunud hagi esitamise tähtaeg uuesti kulgema.

Oluliste uute asjaolude esinemine võib õigustada varasema jõustunud otsuse uuesti läbivaatamise taotluse esitamist. Kui seevastu uuesti läbivaatamise taotlus ei tugine olulistele uutele asjaoludele, tuleb taotletud uuesti läbivaatamisest keeldumise otsuse peale esitatud hagi tunnistada vastuvõetamatuks.

Sellega seoses ei ole apellatsioonikoda kohustatud Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) otsustuspraktikat aluseks võttes oma jõustunud varasemat otsust uuesti läbi vaatama. Isegi eeldades, et varasemaid registreeringuid saab käsitada uute asjaoludena, kuna neid ei võetud hoolimata nimetatud registreeringute olemasolust esimese otsuse tegemisel arvesse, ei saa neid pidada olulisteks asjaoludeks. Asjaolu on nimelt oluline, kui see võib oluliselt muuta õiguslikku olukorda, millega arvestasid varasema akti vastuvõtjad, see tähendab eelkõige oluliselt muuta varasema akti vastuvõtmise ajal esinenud tingimusi. Nii on see juhul, kui asjaolu võib kahtluse alla seada aktist tuleneva lahenduse põhjendatuse.

Registreerimisest keeldumise põhjuse esinemisele antud hinnangut ei saa kahtluse alla seada ainuüksi põhjusel, et apellatsioonikoda ei järginud konkreetsel juhul ühtlustamisameti otsustuspraktikat. Registreerimistaotlust tuleb nimelt kontrollida igal konkreetsel juhul, kuna tähise registreerimine kaubamärgina sõltub spetsiifilistest kriteeriumidest, mis on kohaldatavad juhtumi faktiliste asjaolude kontekstis ning mis on mõeldud selle kontrollimiseks, kas asjaomane tähis ei kuulu mõne määruses nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta sätestatud keeldumispõhjuse kohaldamisalasse.

(vt punktid 17 ja 21–24)
Üldkohtu (kuues koda) 10. septembri 2015. aasta määrus – Pannonhalmi Főapátság vs. parlament

(kohtuasi T‑453/14)

„Tühistamishagi — Parlamendile esitatud petitsioon Rusovces (Slovakkia) asuva Lónyay lossi omandiõiguse küsimuses — Vastuvõetamatuks tunnistatud petitsioon — Põhjendamiskohustus — Ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu hagi”

1. Kohtumenetlus — Üldkohtule esitatud hagi — Võimalus jätta hagi sisuliselt rahuldamata, ilma et eelnevalt lahendataks kostja esitatud vastuvõetamatuse vastuväide (vt punkt 13)

2. Institutsioonide aktid — Põhjendamine — Kohustus — Ulatus — Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni poolt vastu võetud otsus petitsiooni läbivaatamata jätmise ja arhiivi kandmise kohta — Kokkuvõtliku põhjenduse lubatavus (ELTL artiklid 227 ja 296; Euroopa Parlamendi kodukord, artikli 201 lõige 8) (vt punktid 14–19)

Ese

Nõue tühistada Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni 16. aprilli 2014. aasta otsus, millega see komisjon tunnistas hageja 26. juunil 2013 esitatud petitsiooni vastuvõetamatuks põhjendusel, et see ei puuduta Euroopa Liidu tegevusvaldkondi.

Resolutsioon

1. Jätta hagi läbi vaatamata.

2. Mõista kohtukulud välja Magyar Bencés Kongregáció Pannonhalmi Főapátság'ilt.

3. Puudub vajadus Slovakkia Vabariiki ja Ungari menetlusse astumise avalduste lahendamiseks.

Üldkohtu (kuues koda) 10. septembri 2015. aasta määrus – Pannonhalmi Főapátság vs. parlament

(kohtuasi T‑453/14)

„Tühistamishagi — Parlamendile esitatud petitsioon Rusovces (Slovakkia) asuva Lónyay lossi omandiõiguse küsimuses — Vastuvõetamatuks tunnistatud petitsioon — Põhjendamiskohustus — Ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu hagi”

1. Kohtumenetlus — Üldkohtule esitatud hagi — Võimalus jätta hagi sisuliselt rahuldamata, ilma et eelnevalt lahendataks kostja esitatud vastuvõetamatuse vastuväide (vt punkt 13)

2. Institutsioonide aktid — Põhjendamine — Kohustus — Ulatus — Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni poolt vastu võetud otsus petitsiooni läbivaatamata jätmise ja arhiivi kandmise kohta — Kokkuvõtliku põhjenduse lubatavus (ELTL artiklid 227 ja 296; Euroopa Parlamendi kodukord, artikli 201 lõige 8) (vt punktid 14–19)

Ese

Nõue tühistada Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni 16. aprilli 2014. aasta otsus, millega see komisjon tunnistas hageja 26. juunil 2013 esitatud petitsiooni vastuvõetamatuks põhjendusel, et see ei puuduta Euroopa Liidu tegevusvaldkondi.

Resolutsioon

1. Jätta hagi läbi vaatamata.

2. Mõista kohtukulud välja Magyar Bencés Kongregáció Pannonhalmi Főapátság'ilt.
4.

Euroopa Komisjon, Canadian Solar Manufacturing (Changshu), Inc., Canadian Solar Manufacturing (Luoyang), Inc., Csi Cells Co. Ltd, Csi Solar Power (China), Inc. ja China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products kannavad enda kohtukulud ise.
Apellatsioonikohus ei saa omal algatusel täiendada Avaliku Teenistuse Kohtu tehtud otsuste põhjendusi. Lisaks juhul, kui Üldkohus rahuldas hageja nõude ja tühistas vaidlusaluse otsuse, siis väide, et Avaliku Teenistuse Kohus ei analüüsinud seal esitatud teist argumendi ning et kohtuotsust tuleb täiendada seda argumenti arvestades, ei saa avaldada mõju asjaomase kohtuotsuse resolutsioonile ega too hagejale kasu. Apellatsioonkaebuse Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 9 tähenduses saab esitada üksnes pool, kes on osaliselt või täielikult vaidluse kaotanud, mistõttu tuleb selline väide ilmselge vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata.

(vt punkt 35)

Euroopa Kohus: kohtuotsused, 19.10.1995, Rendo jt vs. komisjon, C‑19/93 P, Rec, EU:C:1995:339, punkt 13, ja 13.7.2000, parlament vs. Richard, C‑174/99 P, Rec, EU:C:2000:412, punkt 33.
Üldkohtu (esimene koda) 26. novembri 2015. aasta määrus – One of Us jt vs. parlament jt

(kohtuasi T‑561/14)

„Institutsiooniline õigus — Euroopa kodanikualgatus — Määruse (EÜ) 211/2011 artikli 10 lõike 1 punkti c kohane komisjoni teade — 1753 / Délai de recours Hagi esitamise tähtaeg — Osaline vastuvõetamatus”

Tühistamishagi — Tähtaeg — Tähtaja algus — Vaidlustatava akti avaldamise kuupäev — Väljaarvutamine — Hilinemisega esitatud hagiavaldus — Ilmselge vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 kuues lõik; Üldkohtu kodukord (1991), artikli 101 lõige 2 ja artikli 102 lõiked 1 ja 2; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 211/2011) (vt punktid 21–24)

Ese

Nõue tühistada, esimese võimalusena, komisjoni 28. mai 2014. aasta teatis COM (2014) 355 Euroopa kodanikualgatuse „Üks meist“ kohta, ja teise võimalusena Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta (ELT L 65, lk 1) artikli 10 lõike 1 punkt c.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata osas, mis puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta artikli 10 lõike 1 punkti c.
2.

Vastavalt ELTL artikli 263 neljandale lõigule võib iga füüsiline või juriidiline isik nimetatud artikli esimeses ja teises lõigus sätestatud tingimustel esitada hagi akti peale, mis ei ole temale adresseeritud, kahel alternatiivsel juhul: esiteks siis, kui kõnealune akt teda otseselt ja isiklikult puudutab, ja teiseks siis, kui tegemist on üldkohaldatava aktiga, mis puudutab teda otseselt, kuid ei sisalda rakendusmeetmeid. Mõlemad olukorrad eeldavad, et vaidlustatud akt puudutaks hagejat otseselt. Mõistet „otsene puutumus“ teise olukorra tähenduses ei saa tõlgendada kitsamalt kui kirjeldatud esimese olukorra tähenduses. Lisaks ei võimalda ükski asjaolu asuda seisukohale, et antud juhul tuleks otsese puutumuse tingimust tõlgendada laiemalt, kui vaidlustatud akt kujutaks endast üldakti, mis ei sisalda rakendusmeetmeid. Tingimus, mille kohaselt peab liidu akt, mis on ette nähtud ELTL artikli 263 neljandas lõigus, puudutama füüsilist või juriidilist isikut otseselt, eeldab, et vaidlustatud akt avaldab otsest mõju isiku õiguslikule olukorrale ega jäta akti rakendama kohustatud adressaatidele mingit kaalutlusõigust – akti rakendamine on puhtautomaatne ja tuleneb vaid liidu õigusnormidest, ilma et kohaldataks muid vahenorme. Sama kehtib siis, kui liidu õigusakti adressaatidele jääb üksnes teoreetiline võimalus seda mitte rakendada ja nende soov luua sellele vastavaid tagajärgi on väljaspool kahtlust. (vt punktid 16–18 ja 20–21)
Füüsilist või juriidilist isikut, kes ei ole akti adressaat, puudutab akt isiklikult ainult juhul, kui akt puudutab teda mingite talle omaste tunnuste või teda iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis teda kõigist teistest isikutest eristab ja seega individualiseerib teda sama moodi kui otsuse adressaati.

Mis puutub tühistamishagisse määruse nr 537/2014 peale, mis käsitleb avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi erinõudeid, siis hagejat, kes sellega tegeleb vannutatud audiitori staatuses, ei puuduta isiklikult ei see määrus üldiselt ega selle artikkel 21 ning järelikult puudub tal õigus esitada hagi ELTL artikli 263 neljanda lõigu alusel. Esiteks nimelt asjaolu, et määrus nr 537/2014 on kohaldatav selle sätetega objektiivselt määratletud olukordade suhtes ning tekitab õiguslikke tagajärgi üldiselt ja abstraktselt määratletud isikute rühmadele, näitab isikliku puutumuse puudumist. Ent nimetatud määrus puudutab hagejat üksnes seetõttu, et tal on sellise vannutatud audiitori staatus, kes tegeleb avaliku huvi üksuste raamatupidamisaruannete läbivaatamisega, sellisele olukorrale viitab vaidlustatud määrus objektiivselt, ilma et seadusandja oleks sel kutsealal töötavate isikute isiklikku olukorda mingil moel arvesse võtnud. Ühtlasi on sel alal tegutsevate vannutatud audiitorite üle järelevalvet teostavate asutuste koosseisu puudutavad nõuded sõnastatud üldiselt ja neid kohaldatakse vahet tegemata kõigi majandustegevuses osalejate ja kõigi asutuste suhtes, kes kuuluvad nimetatud määruse kohaldamisalasse.

Teiseks isikud, keda määruse nr 537/2014 artiklis 21 kirjeldatud nõuded puudutavad, ei olnud määruse vastuvõtmise hetkel ei identifitseeritud ega identifitseeritavad. Kui aga nende isikute rühmale, kuhu hageja kuulus vaidlustatud määruse vastuvõtmise ajal, võib lisanduda teadmata arvul majandustegevuses osalejaid, ei saa seda rühma pidada isikute piiratud ringiks. Vastupidi, tegemist on majandustegevuses osalejate määratlemata ja täpselt määratlematu hulgaga, mille ring võib pärast vaidlustatud määruse vastuvõtmist laieneda. Sellisesse avatud ringi kuuluvaid majandustegevuses osalejaid ei puuduta kõnealune akt isiklikult. Kolmandaks, väidetav õigus tegutseda audiitorina töötavate isikute kutseühingu liikmetest koosneva kutseorganisatsiooni järelevalve all, isegi kui eeldada, et see õigus on tõendatud, ei erista hagejat kuidagi teistest nimetatud kutsealal tegutsevatest ettevõtjatest, kes vaatavad läbi avaliku huvi üksuste raamatupidamisaruandeid.

(vt punktid 31, 39, 40, 42, 45, 46, 48, 49 ja 51)