Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Menetlusse astumine – Menetlusse astumise avaldus, milles ei toetata ühe poole nõudeid – Vastuvõetamatus – Asja läbivaatamist takistavad asjaolud – Kontrollimine kohtu algatusel – Hageja õiguse puudumine olla kohtumenetluse pool

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 40 neljas lõik; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikkel 113 ja artikli 116 lõige 3)

2. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Komisjoni otsus, millega lõpetatakse menetlus riigiabi valdkonnas – Abi saanud ettevõtjaga konkureeriv ettevõtja – Kaebeõigus – Tingimused

(EÜ artikli 88 lõige 2 ja EÜ artikli 230 neljas lõik)

Summary

1. Euroopa Kohtu põhikirja artikli 40 neljanda lõigu kohaselt võib menetlusse astuja oma nõuetega üksnes toetada ühe poole nõudeid. Lisaks nõustub Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 116 lõike 3 kohaselt menetlusse astuja asjaga sellisena, nagu see on ajal, mil ta menetlusse astub. Sellegipoolest võib Esimese Astme Kohus kodukorra artikli 113 kohaselt igal hetkel omal algatusel analüüsida seda, kas esineb asja läbivaatamist takistavaid asjaolusid, sh neid, millele on osutanud menetlusse astujad. Seoses hageja õigusega olla kohtumenetluse pool tõusetub küsimus asja läbivaatamist takistavatest asjaoludest.

(vt punktid 49, 52 ja 53)

2. EÜ artikli 230 neljanda lõigu kohaselt võib iga füüsiline või juriidiline isik esitada hagi teisele isikule adresseeritud otsuse vastu üksnes juhul, kui see otsus teda otseselt ja isiklikult puudutab. Muud isikud peale nende, kellele otsus on adresseeritud, saavad üksnes siis väita, et see otsus puudutab neid isiklikult, kui see otsus mõjutab neid teatud neile eriomaste tunnuste või neid iseloomustavate faktiliste asjaolude tõttu, mis neid kõigist teistest eristavad, ning seeläbi eristab neid isiklikult analoogiliselt isikuga, kellele otsus on adresseeritud.

Mis puudutab konkreetsemalt riigiabi valdkonda, siis lisaks abisaavale ettevõtjale on komisjoni otsusest, millega lõpetatakse menetlus, mis on algatatud EÜ artikli 88 lõike 2 alusel, tunnistatud isiklikult puudutatuks ka selle ettevõtjaga konkureerivad ettevõtjad, kes on osundatud menetluses aktiivselt osalenud, kuid seda eeldusel, et vaidlustatud otsuse objektiks olev abi on nende positsiooni turul oluliselt kahjustanud. Seega ei saa ettevõtja tugineda ainuüksi asjaolule, et ta on abi saanud ettevõtja konkurent, vaid peab lisaks tõendama, et temaga seonduvad faktilised asjaolud eristavad teda teisest analoogiliselt abi saanud ettevõtjast, arvestades ka seda, mil määral on ta menetluses osalenud ning kui oluliselt on tema turupositsiooni kahjustatud. Ettevõtja osalust kohtueelses menetluses tuleb pidada minimaalseks juhul, kui ta ühelt poolt ei esitanud komisjonile ühtki kaebust ning teiselt poolt on ilmne, et tema esitatud märkused ei mõjutanud menetluse kulgu kuigi suures ulatuses, kuna ta piirdub sisuliselt sellega, et kordab komisjoni tehtud menetluse algatamise otsuses esitatud tähelepanekuid, kommenteerib neid kokkuvõtvalt, kuid ei esita ühtki konkreetset tõendit, ning piirdub kinnitusega, et menetluse laiendamise otsuses osundatud meetmed kujutavad endast riigiabi ning et need tuleb tunnistada ühisturuga kokkusobimatuks, ilma et ta oleks lisanud ühtki täpsustust või ühtki tõendit.

Mis puudutab hageja turupositsiooni kahjustamise olulisust, siis ühenduse kohus ei pea asja vastuvõetavuse analüüsimise staadiumis võtma lõplikku seisukohta hageja ja abi saanud ettevõtja vaheliste konkurentsialaste suhete kohta. Selles kontekstis on üksnes hageja kohustatud asjakohasel viisil põhjendama, kuidas võib komisjoni otsus kõnealusel turul oluliselt tema positsioone kahjustades rikkuda tema seaduslikke huve.

(vt punktid 54–57 ja 59–60)