Keywords

Summary



Keywords

1. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Keeld – Erand – Kuuenda terasetööstuse abikoodeksi alla kuuluvad abimeetmed

(ST artikli 4 punkt c ja ST artikkel 95; üldotsus nr 2496/96)

2. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Keeld – Erand – Kuuenda terasetööstuse abikoodeksi alla kuuluvad abimeetmed

(Üldotsus nr 2496/96, artikkel 3)

3. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Keeld – Erand – Kuuenda terasetööstuse abikoodeksi alla kuuluvad abimeetmed

(Üldotsus nr 2496/96, artikkel 3)

4. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Abiprojektid, mis hõlmavad keskkonnakaitseks tehtavaid investeeringuid

(ST artikli 4 punkt c ja ST artikkel 95; üldotsus nr 2496/96)

5. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Keeld – Erand – Kuuenda terasetööstuse abikoodeksi alla kuuluvad abimeetmed

(Üldotsus nr 2496/96)

6. Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus

(ST artikkel 15 ja ST artikkel 33)

Summary

1. Erandina ST artikli 4 punktis c sätestatud põhimõttest, mille kohaselt on mis tahes vormis subsiidiumid ja abi terasetööstusettevõtetele keelatud, ning vastavalt ST artiklile 95 määratletakse kuuendas terasetööstuse abikoodeksis tingimused, mille olemasolul võib riigi vahenditest terasetööstusele antavat abi pidada ühisturu nõuetekohase toimimisega kokkusobivaks.

Seega abi suhtes, mida koodeks ei hõlma, kehtib ST artikli 4 punkt c. Samamoodi tuleb ka koodeksit tõlgendada kitsalt, kuna see kujutab endast erandit keelupõhimõttest.

(vt punktid 49 ja 50)

2. Kuuenda terasetööstuse abikoodeksi artiklist 3, mille kohaselt võib terasetööstuse sektoris keskkonnakaitselisel eesmärgil antavat abi pidada ühisturuga kokkusobivaks „tingimusel, et on kinni peetud […] suunistes kehtestatud eeskirjadest […], kooskõlas ESTÜ terasesektoris kohaldamise kriteeriumidega, mis on määratletud […] [koodeksi] lisas”, tuleneb, et EÜ asutamislepingu raames kohaldatavaid keskkonnakaitsele antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste sätteid võib ESTÜ alla kuuluva terasetööstuse sektori suhtes kohaldada juhul, kui need vastavad koodeksi lisas sätestatud kohaldamise tingimustele. Viidatud lisa pealkirjas on konkreetselt täpsustatud, et sellega määratakse kindlaks „terasetööstusele keskkonnakaitselistel eesmärkidel antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste kohaldamise kriteeriumid”. Seega pole koodeksis ette nähtud mitte suuniste sätete automaatset kohaldumist terasetööstuse valdkonnale, vaid koodeksi lisas on kindlaks määratud sellise kohaldamise tingimused.

(vt punktid 51–53)

3. Kuuenda terasetööstuse abikoodeksi artikkel 3 näeb ette, et koodeksi lisa ja ühenduse suuniseid keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta kohaldatakse eespool toodud skeemi kohaselt kumulatiivselt, ilma et eristataks erinevaid investeeringute tüüpe. Seega on koodeksi artiklis 3 sisalduv viide koodeksi lisale ja suunistele kumulatiivne, mitte alternatiivne.

See kehtib ka eeldusel, et investeeringute eesmärk on puhtalt keskkonnakaitseline. Koodeksi lisa sissejuhatusest, mille kohaselt „komisjon kehtestab keskkonnakaitselistel eesmärkidel antava riigiabi andmisel kõik vajalikud tingimused ja tagatised, et vältida keskkonnakaitse sildi all üldinvesteeringute suunamist uutele tehastele ja uuele sisseseadele”, tuleneb komisjoni kohustus vajadusel kontrollida, kas investeering, millest on teatatud kui puhtalt keskkonnakaitselisest investeeringust, ei aita tegelikult saavutada muid eesmärke, mis on kohaldatavate sätete kohaselt keelatud.

(vt punktid 61 ja 62)

4. Kui komisjon otsustab seonduvalt terasetööstuse abikavaga algatada ametliku uurimismenetluse, siis on liikmesriik ja potentsiaalne abisaaja kohustatud tõendama, et asjassepuutuv projekt vastab asutamislepingus sätestatud eranditele, kuna menetluse eesmärk on tagada, et komisjoni käsutuses oleksid kõik antud juhul asjassepuutuvad andmed.

Kuigi komisjon peab ametliku menetluse algatamisel selgelt esile tooma oma kahtlused abi kokkusobivuse osas, et võimaldada liikmesriigil ja huvitatud isikutel neile võimalikult põhjalikult vastata, on siiski abi kavandaja ning teatud juhtudel ka abisaaja need, kes peavad tekkinud kahtlused hajutama ning tõendama, et investeeringu puhul on täidetud tingimus, mille korral võib abi anda. Siit tuleneb, et kui tegemist on investeeringute projektidega, mida esitatakse keskkonnakaitselistena ning mis on mõeldud rakendamiseks terasetööstusettevõttes, on asjassepuutuva liikmesriigi ametiasutused ja abisaaja kohustatud tõendama, et kõnealused investeeringud on keskkonnakaitselise abi saamiseks abikõlblikud, ning eelkõige seda, et nende eesmärk oli keskkonnakaitse, nagu on nõutud ühenduse suunistes keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta ning kuuenda terasetööstuse abikoodeksi lisas.

(vt punktid 83 ja 84)

5. Kuigi kuuenda terasetööstuse abikoodeksi lisa keelab abi andmise investeeringutele, mis oleksid ettevõtte rajatise vananemise tõttu või majanduslikel põhjustel igal juhul vajalikud olnud, ei keela see lisa abi andmist selliste investeeringute osas, mis võivad tootmisprotsessile mõju avaldada. Selleks puhuks näeb koodeksi lisa ette vaid nõude, et kogu tootmiskulude vähenemise tõttu saadud kasu tuleb maha arvata. Seega, selleks et abi oleks keskkonnakaitselise abina lubatud, ei pea teatatud investeeringud olema tehtud ainult keskkonnakaitselistel eesmärkidel, välistades kõik muud eesmärgid, samuti ei pea olema nende puhul välistatud tootmisprotsessi mõjutamine. Keskkonnakaitselistel eesmärkidel tehtud investeeringuid ei või abikõlbmatuks tunnistada ainuüksi seetõttu, et need võivad tootmisele mõju avaldada.

(vt punkt 92)

6. ST artiklis 15 ette nähtud põhjendused, mille puudumine või ebapiisavus kujutab endast olulist menetlusnormi rikkumist ST artikli 33 tähenduses ning avaliku korra rikkumist, millele ühenduse kohus peab omaalgatuslikult tähelepanu juhtima, peavad vastama kõnealuse akti iseloomule ning neist peab selgelt ja ühemõtteliselt nähtuma akti vastu võtnud institutsiooni arutluskäik, mis võimaldaks huvitatud isikutel teada võetud meetme põhjendusi ning ühenduse kohtul teostada kontrolli. Põhjendustes ei pea olema ära toodud kõik asjassepuutuvad faktilised ja õiguslikud asjaolud, kuna seda, kas akti põhjendused vastavad ST artikli 15 nõuetele, ei tule hinnata mitte ainult akti sõnastuse alusel, vaid lähtudes ka kontekstist ning kõnealust küsimust reguleerivatest õigusnormidest tervikuna.

Kuna kuuenda teraseabi koodeksi teine osa, mille eesmärk on julgustada ettevõtjaid andma keskkonnakaitseks olulist panust, välistab majanduslikel eesmärkidel tehtud investeeringud, ning et selleks, et investeeringud, mida tehakse ettevõtte rajatiste heaks, oleks käsitletavad keskkonnakaitseliste investeeringutena, on asjassepuutuva liikmesriigi ametiasutused kohustatud tõendama, et need on tehtud keskkonnakaitselistel eesmärkidel ja nende aluseks on ettevõtte vabatahtlik otsus tõhustada keskkonnakaitset, siis loeb komisjon – kuna nimetatud ametiasutused ei ole nõutud tõendeid esitanud – oma põhjenduskohustuse täidetuks, nentides, et selgitusi ei ole esitatud.

(vt punktid 130–134, 144 ja 145)