ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2011 :11 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(kolmas koda)
15. veebruar 2011
Kohtuasi F-68/09
Florence Barbin
versus
Euroopa Parlament
Avalik teenistus — Ametnikud — 2006 . aasta edutamine — Avaliku T eenistuse Kohtu otsuse 
täitmine — Teenete võrdlev h indamine — Võrdse ko htlemise põhimõte — Osalise 
ajaga lapsehoolduspuhkus
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega F. Barbin palub tühistada 
parlamendi otsus jätta ta 2006 . aasta edutamise raa mes palgaastmele AD 12 e dutamata.
Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta ko htukulud hageja kanda.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Edutamine — Kohustus põhjendada otsust jätta künnise ü letanud ametnikud 
edutamata — Puudumine
(Personalieeskirjad, artikkel 45)
2. Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine — Teenetepunktide a ndmine ning künnise 
kehtestamine
(Personalieeskirjad, artikkel 45)
3. Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine — Üksikasjalikud ees kirjad
(Personalieeskirjad, artikkel 45)
4. Ametnikud — Võrdne kohtlemine — Mõiste — Piirid
5. Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine — Edutamisotsus
(Personalieeskirjad, artikkel 45)
6. Ametnikud — Hagi — Väited — Diskrimineerimise väide — Kohustus võtta arvesse a sjakohast 
faktilist raamistikku tervikuna
1. Vastavalt Euroopa Parlamendi juhatuse 13. veebruari 2006 . aasta otsuse edutamise ja kar jääri 
kavandamise poliitika ko hta punktile I.3.4, mis on s isuliselt üle võetud parlamendi pe asekretäri 10. mai 
2006 . aasta otsuse teenetepunktide andmise ja edutamise rakendussätete ko hta punkti II.2 alapunkti b 
teises lõigus, peab ad ministratsioon p õhjendama kõ iki otsuseid, kui edutatakse ametnikke, kes ei ole
2 ECLI:EU:F:2011 :11KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-68/09
BARBINVS.PARLAMENT
 künnist ületanud. Kuigi need sätted ei täpsusta, kellele pe ab ametisse nimetav asutus oma otsuseid 
põhjendama, siis järeldus, et selline põhjendamiskohustus ke htib kõ ikide otsuste ko hta jätta kü nnise 
ületanud ametnik edutamata, paneks ad ministratsioonile m itte ainult tarbetu halduskoormuse, vaid 
oleks samuti vastuolus ko htupraktikaga, mille ko haselt edutamisotsuse põhjendus pe ab olema seotud 
edutamata jäetud ametniku individuaalse olukorraga. Seega väidab ametnik valesti, et administratsioon 
peab temale põhjendama nende ko lleegide edutamist, ke s ei ole kü nnist ületanud.
Nendest sätetest tulenevat kohustust võib pidada t äidetuks, kuna ad ministratsioon s aatis ühisorganiks 
olevale edutamiskomiteele, milles on a metnikud esindatud, põhjenduse, miks edutati ametnikke, kes ei 
olnud kü nnist ületanud.
(vt punktid 59 ja 61)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 4. juuli 2007 , kohtuasi T-502/04: Lopparelli vs. komisjon (punkt 75).
2. Euroopa Parlamendi juhatuse 13. veebruari 2006 . aasta otsuse edutamise ja kar jääri ka vandamise 
poliitika ko hta alusel ei anta teenetepunkte sellise teenete võrdleva hindamise tulemusel, mis hõlmab 
kõiki edutatavaid a metnikke, kes võivad v astata pe rsonalieeskirjade artikli 45 nõ uetele. Iga edutamist 
vääriv ametnik v õistleb tegelikult ai nult kõ ikide teiste o ma dir ektoraadi v õi teenistusüksuse 
ametnikega piiratud ar vu edutamispunktide ee st. Kuna kü nnise ke htestamise aluseks e i ole suhteline 
väärtus, st asjaomaste ametnike teenetepunktide ke skmisega arvestamine, vaid a bsoluutne väärtus ehk 
palgaastmel olemise ke skmine aeg ka hekordistatult, m is palgaastme A D 11 p uhul on n eli aastat, siis 
nimetatud kü nnise ke htestamist ei saa s amastada e dutavate ametnike t eenete otsese või ka udse 
võrdlemisega. Seega ei saa ad ministratsioon e dutada a metnikku ai nult põhjusel, et ta on ü letanud 
künnise, kuna nii tehes ei ole ta edutamismenetluse üheski etapis võrrelnud selle ametniku teeneid iga 
edutava ametniku teenetega.
(vt punkt 83)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 8. oktoober 2008 , kohtuasi F-44/07: Barbin vs. parlament (punkt 44).
3. Personalieeskirjade ar tikli 45 ko haselt ei saa a metisse nimetav asutus piirduda i ga ametniku 
individuaalse olukorra h indamisega, vaid t a pe ab võrdlema edutamise otsustamiseks kõ ikide ametnike 
teeneid. Seega võib teenistusstaaži võtta arvesse ainult täiendava kri teeriumina. Seega otsus, millega 
ametnikku e dutatakse ainult sel põhjusel, et ta väärib edutamist või et tal on p algaastmes teatud 
teenistusstaaž, ilma et võetaks ar vesse teiste ametnike o lukorda, rikub selles ar tiklis sätestatud 
põhimõtet, et peab toimuma kõ igi edutatavate ametnike teenete võrdlev h indamine. Seetõttu isegi, kui 
Euroopa Parlamendi juhatuse 13. veebruari 2006 . aasta otsus edutamise ja kar jääri ka vandamise 
poliitika ko hta näeb ette kü nnise, mis sõltub kon kreetsel palgaastmel oldud ke skmisest ajast, m ida 
väljendatakse aastates, ei saa sellest järeldada p õhimõtet, et ametnikku pe ab edutamata, kui ta väärib 
edutamist, e ga kar jääri ko rrapärase e dendamise p õhimõtet, m is ko hustab ad ministratsiooni 
automaatselt edutama ametnikku ai nult sel põhjusel, et tal on t eatud teenistusstaaž palgaastmes.
(vt punktid 90 ja 91)
Viited:
Esimese Astme K ohus: eespool viidatud ko htuasi Lopparelli vs. komisjon (punkt 75).
Avaliku T eenistuse Kohus: 10. september 2009 , kohtuasi F-124/07: Behmer vs. parlament (punkt 106).
ECLI:EU:F:2011 :11 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-68/09
BARBINVS.PARLAMENT
4. Diskrimineerimiskeelu põhimõtte ja võrdse ko htlemise põhimõtte järgimiseks pe ab ad ministratsioon 
tagama selle, et sarnaseid olukordi e i käsitletaks erinevalt ja erinevaid o lukordi e i käsitletaks ühtemoodi, 
välja ar vatud juhul, ku i see on o bjektiivselt põhjendatud. Seega siis, ku i ametnik ka sutab temale 
personalieeskirjadega antud õigust, ei saa ad ministratsioon i lma, et ta seaks ka htluse alla selle õiguse 
tõhususe, asuda seisukohale, et selle ametniku o lukord on e rinev ametniku o lukorrast, ke s seda õ igust 
ei kasutanud, ning seetõttu teda e rinevalt ko helda, välja arvatud juhul kui see e rinev ko htlemine on 
esiteks o bjektiivselt põhjendatud nimelt seetõttu, et see p iirdub kõn ealusel ajavahemikul järelduste 
tegemisega sellest, et asjaomane teenistuja ei ole töötanud, ning teiseks on ra ngelt proportsionaalne 
esitatud põhjendusega.
(vt punkt 100)
Viited:
Euroopa Kohus: 16. oktoober 1980 , kohtuasi 147 /79: Hochstrass vs. Euroopa Kohus (punkt 7).
Esimese Astme K ohus: 25. oktoober 2005 , kohtuasi T-368/03: De Bustamante Tello vs. nõukogu (punkt 69).
5. Kuigi edutamisotsus võeti formaalselt vastu asjaomasele ametnikule antud ee lispunktide ar vu 
arvestades, siis see e i võimalda lükata ümber oletust, et otsus võeti vastu vähem õ ilsatel eesmärkidel 
nagu selle ametniku l apsehoolduspuhkuse ar vestamine, ku id s eda s iiski t ingimusel, et esinevad 
asjaolud, mis võimaldavad esitatud põhjenduse tõepärasuses kahelda.
(vt punktid 102 j a 103)
6. Selleks, et hinnata väidet diskrimineerimise ko hta, peab ar vesse võtma ko gu asjakohast faktilist 
raamistikku, kuhu kuu luvad lõplikeks m uutunud varasemates otsustes sisalduvad h innangud. Sellest 
järeldub –, ilma et analüüsitaks uu esti otsuse õiguspärasust –, et lõpliku o tsuse puhul võib olla 
tegemist teguriga, mida t eiste tegurite hulgas võetakse arvesse selleks, et tuvastada ad ministratsiooni 
eelkõige diskrimineeriv tegevus. Eriti kehtib see siis, kui on v õimalik, et diskrimineerimine tuleb välja 
alles pärast seda, kui on m öödunud diskrimineeriva otsuse peale hagi esitamise tähtaeg.
(vt punkt 109)