Keywords

Summary



Keywords

1. Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Advokaadid – Alaline tegutsemine kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon – Direktiiv 98/5

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/5, artikli 9 teine lõik)

2. Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Advokaadid – Alaline tegutsemine kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon – Direktiiv 98/5

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/5, artiklid 3, 4 ja artikli 5 lõige 3)

Summary

1. Direktiivi 98/5, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon, artikliga 9, mis sätestab, et vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste otsused selliste advokaatide registreerimisest keeldumiseks, kes soovivad tegutseda päritolumaa kutsenimetuse alusel, peavad olema siseriikliku õiguse sätete kohaselt kohtusse kaevatavad, on vastuolus kaebemenetlus, mille raames tuleb selline otsus kõigepealt vaidlustada vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetuse all tegutsevatest advokaatidest koosnevas organis ja apellatsiooniastmes enamuses sellistest advokaatidest koosnevas organis, samas kui kassatsioonkaebuse esitamine selle riigi kõrgeimas kohtus puudutab vaid õigusküsimuste, mitte aga faktiküsimuste kohtulikku kontrolli.

Selleks et oleks tagatud direktiivis 98/5 ette nähtud õiguste tegelik kohtulik kaitse, peab selliseid kaebusi lahendav organ vastama kohtu mõistele ühenduse õigusega määratletud mõttes ning täitma teatavad kriteeriumid, nagu organi õiguslik alus, alalisus, otsuste kohustuslikkus, menetluse võistlevus ja õigusnormide kohaldamine organi poolt, samuti sõltumatus ja erapooletus.

Õigusemõistmisele loomupärane sõltumatuse mõiste tähendab eelkõige seda, et asjaomane organ tegutseb asutuse suhtes, kes on vastu võtnud otsuse, mille peale kaebus on esitatud, kolmanda isikuna. Lisaks eeldab sõltumatuse mõiste esiteks, et organ oleks kaitstud välise sekkumise või surve eest, mis võiks ohtu seada selle liikmete kohtuotsuste sõltumatuse neile lahendamiseks antud vaidluste osas. Teiseks on see mõiste seotud erapooletuse mõistega ja selle eesmärk on võrdse distantsi säilitamine menetlusosaliste ja nende vastavate huvide vahel menetluse eset arvestades. Need sõltumatuse ja erapooletuse tagatised eeldavad selliste normide olemasolu, mis puudutavad muu hulgas organi koosseisu, ning need lubavad ümber lükata üksikisiku põhjendatud kahtlusi selles osas, kas nimetatud organ on väljaspool väliste tegurite haardeulatust ja kas nimetatud organ on tema ees olevate huvide suhtes neutraalne.

Kuigi direktiivi 98/5 artiklis 9 ei välistata seda, et eelnevalt võib kaebuse esitada kohtuvälisele organile, ei näe see siiski ette ka seda, et huvitatud isikul on võimalus kohtusse pöörduda alles pärast teistsuguste õiguskaitsevõimaluste ammendumist. Kui siseriiklikud õigusnormid näevad ette kohtuvälisele organile kaebuse esitamise, siis igal juhul nõuab artikkel 9 tegeliku juurdepääsu võimaldamist mõistliku tähtaja jooksul ühenduse õiguse tähenduses kohtule, kelle pädevuses on nii fakti- kui õigusküsimuste lahendamine.

(vt punktid 44, 47–53, 60–62, resolutiivosa punkt 1)

2. Direktiivi 98/5 artikkel 3, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon, keelab liikmesriigil kehtestada eelnev kontroll keelteoskuse kohta selliste advokaatide registreerimisele pädevas siseriiklikus ametiasutuses, kes on omandanud oma kutsekvalifikatsiooni muus liikmesriigis ning kes soovivad tegutseda oma päritolumaa kutsenimetuse all.

Selle artikliga on ühenduse seadusandja soovinud täielikult ühtlustada direktiiviga 98/5 tagatud õiguse kasutamise eeltingimused, seades päritoluliikmesriigi pädevas asutuses registreerimist tõendava tunnistuse esitamise vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele ainsaks tingimuseks asjaomase isiku registreerimisele vastuvõtva liikmesriigi pädevas asutuses, mis võimaldab tal seal päritolumaa kutsenimetuse alusel tegutseda.

Ühenduse seadusandja, soovides hõlbustada teatava kategooria mujalt pärit advokaatidel asutamise põhivabaduse kasutamist, on sel viisil hoidunud kehtestamast asjaomaste isikute teadmiste eelnevat kontrolli.

Siiski kaasneb Euroopast pärit advokaadi teadmiste, sh keelteoskuse eelneva kontrolli süsteemist loobumisega direktiivis 98/5 rida norme, mille eesmärk on tagada ühenduse tasandil rahuldaval tasemel kohtualuste kaitse ja kohtusüsteemi tõhus toimimine.

(vt punktid 65–67, 69, 71, 77, resolutiivosa punkt 2)