Keywords

Summary



Keywords

1. Ühine kaubanduspoliitika – Kaubavahetus kolmandate riikidega – Ühenduse soodustamise põhimõte – Ulatus

2. Ühine kaubanduspoliitika – Kaubavahetus kolmandate riikidega – Tariifimeetmete vastuvõtmine – Tingimus, et puuduks igasugune kahjulik mõju ühenduse tootjatele – Vastuvõetamatus

3. Tühistamishagi – Väited – Majandustegevuses osalejate õiguspärase ootuse rikkumine, millele üks liikmesriik tugineb – Vastuvõetavus

4. Ühine kaubanduspoliitika – Ühenduse institutsioonide poolne reguleerimine – Kaalutlusõigus – Majandustegevuses osalejate õiguspärane ootus olemasoleva olukorra säilimisele – Puudumine

(Nõukogu määrus nr 975/2003)

5. Institutsioonide aktid – Põhjendus – Kohustus – Ulatus – Määrused

(EÜ artikkel 253)

6. Tühistamishagi – Väited – Võimu kuritarvitamine – Mõiste

Summary

1. Kuigi „ühenduse soodustamine” on üks neist poliitilistest kaalutlustest, millest ühenduse institutsioonid kolmandate riikidega kauplemise korra kehtestamisel lähtusid, ei kujuta see soodustamine siiski mingil juhul endast õiguslikult siduvat nõuet, mille eiramine võiks kaasa tuua teisese õigusakti tühisuse.

(vt punktid 18 ja 19)

2. Ühenduse õigus ei keela selliste tariifimeetmete vastuvõtmist, mille võimalik mõju konkurentsile piirdub asjaomaste tootjate tellimuste vähenemisega ja konkurentsitingimuste ebavõrdsusega, mille tekitavad asjaomaste kolmandate riikide ja ühenduse vahelised erinevused sotsiaalkuludes, keskkonnakaitses ja toodete kvaliteedikontrollis.

Selline keeld takistaks ühendusel kaasa aidata piirangute järkjärgulisele kaotamisele rahvusvahelises kaubanduses. Tegelikult võib iga tollimaksu alandamine teatud määral mõjutada kolmandatest riikidest imporditud ja samaväärsete ühenduse toodete vahelist konkurentsi ühenduse tootjate kahjuks. Vastupidine tõlgendus tähendaks seda, et ühendus ei saaks kunagi imporditud toodetel lasuvat tollimaksu alandada.

(vt punktid 24 ja 25)

3. Kui iga majandustegevuses osaleja, kelles institutsioon on tekitanud põhjendatud lootusi, võib tugineda õiguspärase ootuse põhimõttele, siis ei takista miski seda, et üks liikmesriik ise tühistamishagi raames väidab, et mõni institutsioonide õigusakt kahjustab mõnede majandustegevuses osalejate õiguspärast ootust.

(vt punkt 47)

4. Kui majandustegevuses osalejatele on nende huve kahjustava meetme vastuvõtmine eelnevalt teada, ei saa nad õiguspärase ootuse põhimõttele tugineda.

Ühise kaubanduspoliitika puhul puudub majandustegevuses osalejatel alus oma õiguspärase ootuse rajamiseks olemasoleva olukorra säilimisele, kuna ühenduse institutsioonidel on selle poliitika elluviimiseks vajalike vahendite valikul ulatuslik kaalutlusõigus.

(vt punktid 48 ja 49)

5. EÜ artiklis 253 ette nähtud ühenduse määruste põhjendus peab selgelt ja ühemõtteliselt kajastama õigusakti autoriks olnud institutsiooni mõttekäiku, võimaldamaks huvitatud isikutel võetud meetme põhjendustega tutvuda ja Euroopa Kohtul kontrolli teostada.

Kui õigusakt on mõeldud üldiseks kohaldamiseks, võib põhjendustes piirduda viitega määruse vastuvõtmist tinginud olukorrale tervikuna ja akti üldistele eesmärkidele.

(vt punktid 54 ja 55)

6. Õigusakti puhul on võimu kuritarvitamisega tegemist vaid siis, kui objektiivsete, asjakohaste ja kooskõlaliste tõendite põhjal selgub, et õigusakt on vastu võetud eranditult või peamiselt teiste eesmärkide saavutamiseks, kui need, millele toetuti, või asutamislepingus konkreetse juhtumi lahendamiseks spetsiaalselt ette nähtud menetluse vältimiseks.

(vt punkt 64)