ELTL artikli 108 lõike 2 tähenduses asjasse puutuvatel isikutel on siiski õigus olla kaasatud haldusmenetlusse niivõrd, kuivõrd see on kõnealusel juhul esinevaid asjaolusid arvestades asjakohane. Seega peab ametliku uurimismenetluse algatamise otsus võimaldama asjasse puutuvatel isikutel tõhusalt osaleda selles menetluses, mille käigus peab neil olema võimalus esitada oma argumendid. Selleks on piisav, kui asjasse puutuvad isikud saavad teada põhjendused, millest lähtudes komisjon asus algul seisukohale, et vaatlusalune meede võib kujutada endast uut, siseturuga kokkusobimatut riigiabi.

Harta eesmärk ei ole muuta EL toimimise lepinguga kehtestatud riigiabi kontrolli laadi ega anda kolmandatele isikutele kontrolliõigust, mida ELTL artikkel 108 ette ei näe. Ent kui asjasse puutuvatele isikutele antaks riigiabi kontrolli menetluses õigus tutvuda komisjoni haldustoimiku dokumentidega, seataks ohtu ELTL artiklis 108 ette nähtud riigiabi kontrolli süsteem. Samuti tähendaks komisjoni kohustus teavitada eelnevalt abisaajaid asjaoludest, millele ta kavatseb oma lõplikus otsuses tugineda, et tekib võistlev vaidlus, nagu tekib liikmesriigiga, kes abi andis, kuigi abisaajatel on selles menetluses peamiselt teabeallika roll.

Sellest tuleneb, et otsuses, millega lennujaamateenuste lepingute ja turundusteenuste lepingute alusel antud abi kuulutatakse siseturuga kokkusobimatuks, võib komisjon viga tegemata üksikasjalikult analüüsida, milline oli kõige sobivam hindamismeetod turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamiseks ning otsustada, et ta kasutab võrdlusanalüüsi asemel kasumlikkuse suurenemise analüüsi meetodit.

Et teha kindlaks, kas riigi meede on abi, tuleb kontrollida, kas sarnastel tingimustel oleks tavapärastes turutingimustes tegutsev erainvestor, kelle suurus on avalikku sektorit haldavate organitega võrreldav, asjakohased lepingud sõlminud. Kuid kindlakstegemisel, kas turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja oleks teinud tehingu nagu see, mida käsitletakse käesolevas asjas, ei pea komisjon tingimata kasutama võrdlusanalüüsi meetodit. Nimelt on see meetod vaid üks analüütilistest vahenditest, et määrata kindlaks, kas abisaaja on saanud majandusliku eelise, mida ta tavalistel turutingimustel saanud ei oleks. Komisjon, täites oma kohustust analüüsida tervikuna vaidlusaluse tehingu kõiki asjakohaseid asjaolusid ja selle konteksti, sealhulgas abisaajast ettevõtja ja asjaomase turu olukorda, võib valida sobiva vahendi.

Tingimused, millele peab vastama meede, et kuuluda ELTL artikli 107 tähenduses mõiste „abi“ alla, ei ole täidetud juhul, kui abi saanud ettevõtja võiks tavapärastes turutingimustes saada sama eelise nagu see, mille ta sai riigi vahenditest. See hinnang antakse üldjuhul turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamise teel.

ELTL artikli 107 lõikest 1 tulenevat valikulisuse nõuet tuleb selgelt eristada majandusliku eelise samaaegsest tuvastamisest selles mõttes, et kui komisjon on tuvastanud asjaomasest meetmest otseselt või kaudselt tuleneva eelise olemasolu laiemas tähenduses, peab ta veel tõendama, et see eelis on suunatud konkreetselt ühele või mitmele ettevõtjale. Selleks tuleb komisjonil tõendada, et meede põhjustab niisuguste ettevõtjate erinevat kohtlemist, kes on taotletava eesmärgi seisukohast sarnases olukorras. Eelis peab olema seega antud valikuliselt, võimaldades teatavatel ettevõtjatel asetuda soodsamasse olukorda kui teised.

Valikulisuse nõue on siiski erinev olenevalt sellest, kas meede kujutab endast üldist abikava või individuaalset abi. Viimati nimetatud juhul võimaldab majandusliku eelise tuvastamine põhimõtteliselt eeldada, et see on valikuline. Seevastu üldise abikava analüüsimisel tuleb kindlaks teha, kas meede, mis annab küll üldise ulatusega eelise, annab selle ainult teatavatele ettevõtjatele või teatavatele tegevussektoritele.

Sellest tuleneb, et lennujaama käitava avalik-õigusliku asutuse ning lennuettevõtja ja tema tütarettevõtja vahel sõlmitud lennujaamateenuste lepingud ja turundusteenuste lepingud on valikulist laadi lepingud, sest nende tingimused on lepingu poolte vahel konkreetselt läbi räägitud ning need annavad lennuettevõtjale ja tema tütarettevõtjale teatud eelise.

Seejuures puudub vajadus kontrollida, kas asjasse puutuvad lepingud annavad nimetatud lennuettevõtjale ja tema tütarettevõtjale eeliseid võrreldes teiste ettevõtjatega, kes on temaga faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras. Nimelt põhineb kriteerium, mille kohaselt võrreldakse abisaajat teiste ettevõtjatega, kes on meetmega taotletavat eesmärki arvestades temaga faktiliselt ja õiguslikult sarnases olukorras, potentsiaalselt üldkohaldatava rakendusmeetmete valikulisuse hindamisel ja on sellega põhjendatav. See kriteerium ei ole kasutatav juhul, kui hinnatakse niisuguse ühekordse meetme valikulisust, mis puudutab vaid ühte ettevõtjat ja millega soovitakse muuta teatavaid talle omaseid konkurentsipiiranguid.

(vt punktid 398, 399, 403–405)