25

Neil asjaoludel otsustas Bundesfinanzgericht (föderaalne maksukohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas [määruse nr 883/2004] artikli 67 teises lauses sisalduvat väljendit „pensioni suhtes pädev liikmesriik“ tuleb tõlgendada nii, et selle all on mõeldud iga liikmesriiki, kes varem oli töökohariigina pädev maksma perehüvitisi ja nüüd on kohustatud maksma vanaduspensioni, kuna töötaja on varem tema territooriumil kasutanud õigust vabalt liikuda? 2. Kas [määruse nr 883/2004] artikli 68 lõike 1 punkti b alapunktis ii sisalduvat väljendit „pensionite saamise alusel saadavad õigused“ tuleb tõlgendada nii, et õigus perehüvitisele omandati pensioni saamise alusel juhul, kui esiteks liidu õiguse või liikmesriigi õiguse sätted näevad perehüvitise maksmise tingimusena ette pensioni saamise ja teiseks on pensioni saamise tingimus lisaks ka tegelikult faktiliselt täidetud, millest tulenevalt ei ole „pelgalt pensioni saamise fakt“ hõlmatud [määruse nr 883/2004] artikli 68 lõike 1 punkti b alapunktiga ii ja asjaomane liikmesriik ei ole liidu õiguse kohaselt „pensioni suhtes pädev liikmesriik“? 3. Kui mõiste „pensioni suhtes pädev liikmesriik“ tõlgendamiseks piisab pelgalt pensioni saamisest, siis: kas juhul, kui isik saab vanaduspensioni, mille saamise õigus tuleneb piirialatöötajaid käsitlevate määruste kohaldamisest või eelnevast töötamisest liikmesriigis ajavahemikul, mil ainult elukohariik või kumbki asjaomane riik ei olnud Euroopa Liidu ega Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmesriik, tuleb Euroopa Kohtu 12. juuni 1980. aasta otsusest Laterza (733/79, EU:C:1980:156) lähtudes mõista [määruse nr 883/2004] artikli 68 lõike 2 teise lause teises pooles sisalduvat väljendit „seda summat ületava summa puhul antakse vajadusel diferentseeritud lisahüvitist“ nii, et liidu õigusega nähakse ka pensioni saamise korral ette perehüvitis suurimas võimalikus summas? 4. Kas [määruse nr 987/2009] artikli 60 lõike 1 kolmandat lauset tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus [FLAG] § 2 lõige 5, mille alusel on lahutuse korral peretoetuse ja maksusoodustuse vormis lapsetoetuse saamise õigus majapidamist juhtinud vanemal niikaua, kuni täisealine ja õppiv laps elab tema leibkonnas, kuid kes ei esitanud asjaomast taotlust elukohariigis ega pensioni suhtes pädevas liikmesriigis, mille tulemusel saab teine vanem, kelle elukoht on Austrias, kes on pensionär ja kes last tegelikult üksi ülal peab, taotleda vahetult [määruse nr 987/2009] artikli 60 lõike 1 kolmandale lausele tuginedes peretoetust ja maksusoodustuse vormis lapsetoetust selle liikmesriigi asutuselt, kelle õigusnormid kuuluvad esmajärjekorras kohaldamisele? 5. Kas [määruse nr 987/2009] artikli 60 lõike 1 kolmandat lauset tuleb lisaks tõlgendada nii, et selleks, et liidus töötanud töötaja saaks perehüvitist käsitlevas menetluses menetlusosalise staatuse, on nõutav, et ta tagab põhiosas [pereliikme või leibkonna liikme] ülalpidamise määruse nr 883/2004 artikli 1 punkti i alapunkti 3 tähenduses? 6. Kas [määruse nr 987/2009] artiklis 60 liikmesriikide dialoogi vormis tehtava koostöö kohta sätestatut tuleb tõlgendada nii, et asjaomaste liikmesriikide asutused peavad seda korda lisaks perehüvitiste andmisele järgima ka perehüvitiste tagasinõudmisel?“