ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.

Viies väide: Kulude jagamise metoodika on vähemalt nõutava kogumis hindamise korral liidu õigusega vastuolus. Lai kohaldamisala, tasakaalustamise keeld, väär lubatav tase ja ringvoogude eelistamine sisevoogude ees on üksteisega seotud ja toetavad üksteist. Kogumis vaadelduna viivad need saastaja maksab põhimõtte, diskrimineerimiskeelu ja õigluse põhimõtte rikkumiseni. Peale selle on kulude jagamise metoodika vähemalt oma tervikmõjuga liidu selle eesmärgiga vastuolus, et suurendada tuleb taastuvenergia osakaalu. Kulude jagamise metoodika on tervikuna ebaproportsionaalne ja sellel puudub igal juhul nõutav õiguslik alus.
—

Teine väide puudutab tühistamisnõuet, mis tuleneb ELTL artiklite 266 ja 296 rikkumisest ja väärast kohaldamisest. Samuti on rikutud ja vääralt kohaldatud Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklit 46. Komisjon on jätnud oma 30. aprilli 2021. aasta kirja põhjendamata. Toime on pandud õigusnormi rikkumine ja tehtud ilmne hindamisviga. Hageja väidab, et kirjas, milles komisjon keeldub hagejale viivise maksmisest, puudub kohane põhjendus ja selles on rikutud nõuete aegumise valdkonna põhimõtteid.
2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud juhiseid raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames finantskorrektsioonide tegemiseks (C(2015) 3675, 8.6.2015), milles on märgitud, et niivõrd suures summas finantskorrektsioon on lubamatu, kui ristkontrollide käigus puudusi ei esine ning kohapealsete kontrollide puuduste fondi riski ulatus on menetluses arvuliselt kindlaks määratud. Hageja leiab lisaks väitele, et ristkontrollides ei ole esinenud mingeid puudusi, mis oleks tekitanud kohaldatud korrektsiooni põhjendada võivaid fondi riske, et komisjon on seoses kohapealsete kontrollidega ebaseaduslikult kohaldanud niivõrd suures summas finantskorrektsiooni, kuivõrd fondi riski laad oli selgeks tehtud ja selle ulatus oli arvuliselt kindlaks määratud juba menetluse käigus.
a)

mõista välja (ELTL artikli 266 lõike 2, artikli 268 ka artikli 340 lõike 2 alusel) Euroopa Liidult, keda esindab Euroopa Komisjon, summa 1 096 814,68 eurot (või teise võimalusena muu summa, mille Üldkohus kindlaks määrab, kohaldades muud intressimäära kui see, mis on esitatud tagapool) – arvestades, et see summa on saadud Euroopa Keskpanga (EKP) põhirefinantseerimisoperatsioonidele 9. märtsi 2010. aasta intressimäära (1 %) kohaldades, liites sellele 3,5 protsendipunkti, ning võttes aluseks ajavahemiku 9. märtsist 2010 kuni 25. oktoobrini 2017 (summast on maha arvatud 129 847,10 eurot, mis on juba makstud tootluse intressina) – hüvitisena kahju eest, mis on tekitatud Ferriere Nord S.p.A.-le seoses sellega, et talle ei ole makstud (vastuolud ELTL artikliga 266) viivist trahvilt (määratud Euroopa Komisjoni poolt 30. septembri 2009. aasta otsusega C(2009) 7492 final ja 8. detsembri 2009. aasta otsusega C(2009) 9912 final), mille Euroopa Komisjon talle 25. oktoobril 2017 tagasi maksis, et täita Euroopa Kohtu 21. septembri 2017. aasta kohtuotsust kohtuasjas C-88/15 P; ja sellest tulenevalt,
1.

Esimene väide, et on rikutud abisumma arvutamise paikapidavuse, sealhulgas haldussanktsioonide kohaldamise, kontrollimise (põhikontroll) kohustust, kuivõrd komisjoni antud tõlgendus delegeeritud määruse nr 640/2014 (2) artikli 31 lõikele 3 koostoimes delegeeritud määruse nr 639/2014 (3) artikli 53 lõikega 4 rikub proportsionaalsuse põhimõtet. See väide on jagatud neljaks väiteosaks (A-D): — A: Haldussanktsioonid liikmesriigi määratud tähtaja jooksul loomade identifitseerimata ja registreerimata jätmise eest vastavalt delegeeritud määruse nr 640/2014 artikli 31 lõikele 3, koostoimes delegeeritud määruse nr 639/2014 artikli 53 lõikega 4, ei ole õigesti määratud. — B-D: Haldussanktsioonid seoses loomadega, kelle kohta on liikmesriigi abitaotluse kõikide kulutuste halduskontrolli käigus a priori kindlaks tehtud, et neid ei ole identifitseeritud ja registreeritud vastavalt delegeeritud määruse nr 640/2014 artikli 31 lõikele 3, ei ole õigesti määratud, kuivõrd Hispaania Kuningriik kohaldab rakendusmääruse nr 809/2014 (4) artikli 21 lõikest 4 tulenevat sellist taotlusteta süsteemi, milles on iseenesest välistatud igasugused EAGF-il tekkida võivad riskid.
—

Neljas väide, et komisjoni keeldumine viivise ja liitintressi maksmisest, mis on kirjas tema 30. aprilli 2021. aasta (1) ja 2. juuli 2021. aasta (2) kirjades, tugineb aluslepingute (st ELTL artikli 266) ja/või liidu õiguse üldpõhimõtete rikkumisele, mille kohaselt peavad liidu institutsioonid meetme tühistanud kohtuotsuse järel tegema tagasimakse. Hageja väidab seega, et otsus tuleb tühistada vastavalt ELTL artiklile 263.
1.

Esimene väide, et ümberjaotamise ja vahetuskauba tegemise kulude jagamise metoodika kohaldamisala, nagu seda kinnitab vaidlustatud otsus, on õigusvastane. Vaidlustatud otsusega kinnitatud metoodika laiendab õigusvastaselt „saastaja maksab“ põhimõtte kohaldamist kulude jagamisele tugimeetmete eest, mida rakendatakse sisuliselt kõikidele põhivõrgu elementidele koordineeritud võimsusalas Core, olgugi et seaduse järgi on tegu vabastusega võrguomanike üldisest kohustusest säilitada ja laiendada oma võrke vastavalt turu vajadustele („omanik maksab“ põhimõte).
1.

Esimene väide, et kostja apellatsiooninõukogu on vääralt leidnud, et talle esitatud kaebus on vastuvõetamatu. Hagejate väitel oli kostja endiselt pädev asendama oma tühistatud otsust (1) uue otsusega ja lubama vastavalt määruse (EÜ) nr 714/2009 (2) artiklile 17 AQUIND Interconnectorile erandit. Lisaks väidavad nad, et kostja apellatsiooninõukogu ei täitnud oma kohustust tagada Üldkohtu 18. novembri 2020. aasta otsuse (3) täielik toime.
Väited ja peamised argumendid
Hage ja esitab hagi põhjendusek s neli väidet.
—Esimene väide, et British Airwaysil on õigus nõuda viivise maks mist ELTL artikli 266 alusel esitatud hagiga , kuna 
komisjon oli Üldk ohtu kohtuotsuse T-48/11 täitmise raames kohustatud selle summa maks ma.
—Teine väide, et British Airwaysil on teise võimalusena õigus nõuda viivise maks mist ELTL artikli 266 teise lõigu, 
artikli 268 ja artikli 340 alusel esitatud lepinguvälise vastutuse tuvastamise hagiga .
—Kolmas väide, et British Airwaysil on igal juhul õigus nõuda liitintressi maksmis t ELTL artikli 266 esimese lõigu alusel 
või teise võimalusena selle artikli teise lõigu, artikli 268 ja artikli 340 alusel, summalt, mis olek s pidanud talle maks tama 
8. veebr uaril 2016.
—Neljas väide, et komisjoni keeldumine viivise ja liitintressi maksmis est, mis on kirjas tema 30. aprilli 2021. aasta (1) ja 
2. juuli 2021. aasta (2) kirjades, tugineb aluslepingute (st ELTL artikli 266) ja/või liidu õiguse üldpõhimõtet e rikkumisele, 
mille kohaselt peavad liidu institutsioonid meetme tühistanud kohtuotsuse järel tegema tagasimakse. Hageja väidab 
seeg a, et otsus tuleb tühistada vasta valt ELTL artiklile 263.
(1) Komisjoni 30. aprilli 2021. aasta kiri, mis on adresseer itud hagejale.
(2) Komisjoni 2. juuli 2021. aasta kiri, mis on adresseer itud hageja le (Ref. ARES(2021)4317994)
10. august il 2021 esitatud hagi – Neoperl versus EUIPO (sanit aarseadme silindr ilise koos tisosa 
kujutis)
(Kohtu asi T-487/21)
(2021/C 391/33)
Kohtumenetluse keel: saksa
Pooled
Hage ja: Neoperl AG (Reinach , Šveits) (esindajad: advo kaadid H. Börjes-Pe stalozza ja U. Kaufmann)
Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)
Andmed EUIPO menetluse kohta
Vaidlusalune kaubamärk: ELi asendimärgi taotlus (sanitaarseadme silindr ilise koostisosa kujutis) – registreer imistaotlus 
nr 15 786 544
Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonik oja 3. juuni 2021. aasta otsus asjas R 2327/2019-5
Nõuded
Hage ja palub Üldk ohtul:
—tühistada vaidlustatud otsus;
—mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.
Väited
—Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr use (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine;
—Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr use (EL) 2017/1001 artikli 95 lõike 1 esimese lause rikkumine.C 391/24 ET Euroopa Liidu Teata ja 27.9.2021
1.

Esimese väite kohaselt on tehtud ilmne hindamisviga ja rikutud tööhõivetingimuste artikli 8a punkti c ning personalieeskirjade artikli 1a.1.1 punkti b ning artikleid 1a.2.1.1 ja 1a.2.6.1; rikutud on vaba ametikoha teadaannet ja teenistuse huve.
2.

Teine väide: määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teine taane ei takista vaidlusaluse teabega tutvumist. Selles sättes ette nähtud erandi kohaldamine on ajaliselt piiratud ja see kehtib vaid kohtumenetluse ja õigusnõustamise kohta. Belgias AstraZeneca vastu käimasolev menetlus nr 2021/48/C puudutab täiesti erinevaid asjaolusid ja on juba lõppenud 18. juuni 2021. aasta kohtuotsusega. Poolte võrdsuse põhimõtte ja hea õigusmõistmise põhimõtte kahjustamise eeldused ei ole samuti täidetud, kuna kõik menetlused, mida võidaks kahjustada on juba lõppenud.
4.

Neljas väide: määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 3 esimene lõik ei takista vaidlusaluste dokumentidega tutvumise õiguse kasutamist. Nimetatud artikliga ei kaitsta käimasolevat otsustusmenetlust. Hageja taotluse dokumentidega tutvuda ese on dokumendid, mis käsitlevad kostja läbirääkimisi vaktsiinide tarnimise üle. Need läbirääkimised on juba lõppenud. Lisaks on vaidlusaluse teabe avalikustamise suhtes ülekaalukas avalik huvi, kuna liidu poolt vaktsiinide hankimist arutatakse juba mitmeid nädalaid kogu Euroopas.
1.

Esimene väide, et on rikutud Hispaania Kuningriigi õigust olla ära kuulatud, mis on esitatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) (1) artikli 41 lõikes 2, ja on rikutud määruse 2015/1589 (2) artikli 4 lõiget 4 koostoimes selle määruse artikliga 6, kuna valikulisuse tõendamise kohustus pandi Hispaania Kuningriigile.
2.

Teine väide, et on rikutud selliste isikute põhiõigusi, kellel on Euroopa Liidus tihedaid perekondlikke ja varalisi suhteid. See väide jaguneb kolmeks osaks. — Esimene väiteosa, mille kohaselt on rikutud hagejate õigust õiguskindlusele, sest stabiilne olukord, mida nad on saanud rahulikult ja vabalt aastakümneid nautida, on asendunud ebastabiilse olukorraga. — Teine väiteosa, mille kohaselt on rikutud võrdsuspõhimõtet, sest lepingus on võrdsustatud väga erinevad olukorrad, mis viib diskrimineerimisele kodakondsuse alusel. — Kolmas väiteosa, mille kohaselt on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet, sest lepingus on eiratud seda, millised tagajärjed on pikaajalise viisa kohustusel hagejate olukorrale, eelkõige nende era- ja perekonnaelule.
5.

Viies väide, mille kohaselt on rikutud olulisi menetlusnorme ja aluslepinguid vastutuse osas muu hulgas küsimustes, mis puudutavad seda, kuidas komisjon oma järeldusi esitas, seda, kuidas ta on asjakohaseid kontakte klassifitseerinud, ja et hagejate osalemise kestuse kindlaksmääramisel on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet.
4.

Neljas väide, et on tehtud ilmne hindamisviga ja puuduvad tõendid. Hageja väidab, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on kohtuliku kontrolli tõhususe eelduseks eelkõige, et nende põhjenduste õiguspärasuse kontrollimisel, millel rajaneb otsus kanda või jätta isiku nimi nende isikute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone, veendub liidu kohus, et see otsus põhineb piisavalt kindlal faktilisel alusel. Nõukogu väited, mis puudutavad „tihedaid sidemeid režiimiga“ ja väidetavat vahendajarolli režiimi ja ISILi naftatehingutes, on alusetud ning tuleb seetõttu tagasi lükata.
—

Esimene väide, mille kohaselt on rikutud aluslepinguid, kuna EUIPO on eiranud õiguskindluse, õiguspärase ootuse, proportsionaalsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid seeläbi, et ta teatas hagejale, et tal puudub õigus esindada poolt EUIPO menetluses, sest Hispaanias võib „abogado“ esindada üksnes kliente, kelle alaline elukoht on Euroopa Liidus ning kliente, kelle alaline elukoht on väljaspool Euroopa Liitu, peab esindaja elukutseline esindaja, kellel on litsents „Agente Oficial de la Propiedad Industrial“.
3.

Kolmas väide, et apellatsiooninõukogu on rikkunud õigusnormi, kuna leidis, et ROSC-metoodika, nagu see on esitatud ameti otsuses, on kooskõlas määruse 2019/943 (2) artikli 35 lõikega 5 ja direktiivi 2019/944 (3) artikli 40 lõike 1 punktiga d.
1.

Esimene väide, et rikutud on õigusnorme järgnevalt: apellatsiooninõukogu on rikkunud õigusnormi, kuna leidis, et ACER ei olnud piiratud määruse 2019/943 (1) artikli 16 lõikega 13 ja ACER oli tegelikult pädev võtma meetmeid, millega karistati piirkonnaüleseid tehinguid viisil, mis on vastuolus selle määruse artikli 16 lõikega 13; apellatsiooninõukogu on rikkunud õigusnormi, kuna ei võtnud arvesse komisjoni määruse 2015/1222 (2) artikli 9 lõikest 11 tulenevaid ACERi pädevuse piire ning kuna ta leidis, et ACERi pädevus on määruse 2019/942 (3) artikli 6 lõikega 10 „üle antud“.
27. augustil 2021 esitatud hagi – Shatrov versus nõukogu

(Kohtuasi T-523/21)

(2021/C 412/30)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Alexander Evgenevich Shatrov (Minsk, Valgevene) (esindajad: advokaadid G. Lansky ja A. Egger)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada ELTL artikli 263 kohaselt hagejat puudutavas osas nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2021/1002, millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes (ELTL 2021, L 219I, lk 70), ja nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/997, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, artikli 8a lõiget 1 (ELT 2021, L 219I, lk 3);

— mõista Üldkohtu kodukorra artikli 134 alusel kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks väidab hageja, et tehtud on ilmne hindamisviga. Nõukogu rikkus oma kontrollikohustust eelkõige sellega, et ta ei esitanud konkreetseid tõendeid, et põhjendada hageja vaidlustatud õigusaktide loetellu lisamise õiguspärasust.
—

Esimene väide, et on rikutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määruse (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1) artikli 9 lõiget 1, kuna vaidlustatud aktiga on rikutud füüsiliste isikute tervist puudutavate isikuandmete töötlemise keeldu.
1.

Esimese väite kohaselt rikuvad vaidlustatud meetmed tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet. Hageja väidab, et nõukogu on rikkunud nõukogu määruse artikli 8a lõiget 2 sellega, et jättis hagejale saatmata personaalse teatise tema suhtes võetavate meetmete kohta. Hageja lisab, et alates 18. juunist 2012 on tema nimi Open Joint Stock Company „Minsk Automobile Works“ – Management Company of „BELAVTOMAZ“ Holding. Kuna vaidlustatud meetmes on kasutatud nimetust Minskii Avtomobilnyi Zavod (MAZ)/OJSC „MAZ“, mida hageja ei ole – ei täispikkuses ega lühendatult – kasutanud enda ametliku registreeritud ärinimena, siis ei ole vaidlustatud meetmetes silmas peetud üksust korrektselt identifitseeritud. Selle tulemusel ei olnud hagejal võimalik kindlaks teha vaidlustatud meetmete täpset ulatust.
—

ELTL artikli 263 alusel, et Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni president Dolors Montserrat Montserrat ning mis tahes muu Hispaania avalik teenistuja, kes on olemasolevas teenistussuhtes või Hispaania administratsiooni käsutuses või on seotud või on olnud mis tahes ajahetkel sellega seotud või sinna määratud või on olnud Hispaania Kuningriigis seadusandliku või täitevvõimuorgani liige, oleks kohustatud astuma sellest komisjonist tagasi seetõttu, et nende osalemine petitsioonimenetluses toob kaasa selge huvide konflikti, millega kokkuvõttes rikutakse olulisi menetlusnorme, tuues kaasa tühisuse;
1.

Esimene väide, et on rikutud õiguslikku raamistikku. Hageja väidab nimelt, et vaba ametikoha teates ei olnud ette nähtud veebikeskkonnas hindamist ning et ta ei andnud nõusolekut kirjalikeks ja suulisteks eksamiteks veebikeskkonnas. Hageja lisab, et talle ei antud võimalust valida kohapeal ja veebikeskkonnas tehtavate eksamite vahel. Hageja leiab lisaks, et eksam veebikeskkonnas 2020. aasta juulis ei olnud õigustatud, kuna Kreeka oli siis roheline riik alates 4. maist 2020, millal piirangud lõppesid. Lõpuks väidab hageja, et ta jäeti kõrvale, kuna ta sai 100st 60 punkti, samas kui välja valiti ainult sobivad kandidaadid, kes said 100st 75 punkti, kusjuures teates ei olnud mingit täpsustust selle kohta, et tuli saada selline punktisumma.
1.

Esimene väide, et 2. veebruari 2021. aasta kaebus on vastuvõetav. Hageja väidab, et esitatud kaebus on vastuvõetav, kuna 30. märtsi 2020. aasta otsus ei olnud haldusotsus, mille peale saaks kaebust esitada, ja et seetõttu sai ta õiguspäraselt järeldada, et tegu on lihtsalt kirjaga, mis teavitas teda toimingutest, mis tuleb teha pärast tema abikaasa surma.
1.

Esimene väide, et on tehtud hindamisviga. Hageja väidab sellega seoses, et vaidlustatud aktid ei ole faktilistest asjaoludest tulenevalt põhjendatud.
2.

Teine väide, et on rikutud vaba ametikoha teadet ning on tehtud ilmseid hindamisvigu. Selle väite põhjenduseks leiab hageja, et valikumenetluse tulemusel valitud kandidaat selgelt ei vasta kindlaksmääratud kriteeriumidele.
3.

Kolmas väide, et on rikutud ELTL artikleid 101, 102 ja 105, kuna hageja sõnul on üks komisjoni ülesandeid just omal algatusel uurida eespool viidatud artiklites nimetatud põhimõtete rikkumise juhtumeid. Hageja leiab, et tema kaebuses nimetatud üksust saab käsitada vaid ettevõtjana, ja järeldab sellest, et seega on EL õiguse konkurentsieeskirjade sätted tema suhtes kohaldatavad. Hageja leiab kokkuvõtteks, et Caisse nationale d’assurance vieillesse’i (CNAV) (riiklik pensionikassa) ja temaga seotud üksuste monopoolne seisund on õigusvastane.
2.

Teine väide, mille kohaselt on rikutud EIP 2009. aasta avalduse keskkonnaalaste ja sotsiaalsete põhimõtete ja standardite kohta punkti 36. — Siinkohal väidetakse, et punktis 36 on märgitud, et EIP nõuab, et kui tema rahastatavad projektid vastaksid vähemalt järgmistele nõuetele: — kohaldatavatele riigisisestele keskkonnaalastele õigusaktidele; — Euroopa Liidu (EL) kohaldatavatele keskkonnaalastele õigusaktidele, eeskätt EL keskkonnamõju hindamise (KMH) direktiivile ja looduskaitsedirektiividele, samuti valdkondlikele ja „valdkonnaülestele direktiividele“; — EL õigusse ülevõetud rahvusvaheliste keskkonnaalaste konventsioonide põhimõtetele ja kriteeriumidele. Praegusel konkreetsel juhul ei ole järgitud ühtegi neist punktidest. Tõendatud on järgmised rikkumised: a. EL keskkonnaalaste õigusaktide rikkumine, eeskätt on rikutud: a.I määruse (EL) nr 347/2013 (3) põhjendust 36 koostoimes artiklitega 4 ja 14 (kulude-tulude analüüsi puudumine); a.II määruse (EL) nr 347/2013 põhjendust 31 koostoimes direktiivi 2011/92/EL (4) artikli 5 lõike 1 ja IV lisa punktiga 1 (väline kumulatiivne mõju); a.III määruse (EL) nr 347/2013 põhjendust 31 koostoimes direktiivi 2011/92/EL artikli 5 lõike 1 ja IV lisa punktiga 1 (sisemine kumulatiivne mõju) – sammhaaval lähenemise keeld; a.IV direktiivi 2011/92/EL artikli 2 lõiget 1, elupaikade direktiivi artikli 6 lõikeid 3 ja 4; a.V direktiivi 2009/147 (5), s.t linnudirektiivi artikli 4 lõiget 4; a.VI määruse nr 1367/2006 põhjendust 30 koostoimes artikliga 9 ja keskkonnamõju hindamise (KMH) direktiivi artikliga 6 (läbipaistvus ja osalemine); a.VII määruse (EL) nr 347/2013 põhjendust 28 koostoimes artikliga 7 (elupaikade säte); a.VIII ELTL artikli 191 lõiget 1 koostoimes 2009. aasta Euroopa Investeerimispanga avalduse keskkonnaalaste ja sotsiaalsete põhimõtete ja standardite kohta – mille kiitis heaks haldusnõukogu 3. veebruaril 2009 – rikkumisega. b. Itaalia õigusaktide rikkumine ja eelkõige on rikutud: b.I seadusandliku dekreedi nr 42/2004 maastikukonventsiooni ülevõtmise kohta artiklit 26; b.II seadusandliku dekreedi nr 42/2004 maastikukonventsiooni ülevõtmise kohta artiklit 46; b.III 7. augusti 1990. aasta seaduse nr 241 (nn teenuste konverents) artiklit 14ter; b.IV ministri dekreedi nr 223/14 keskkonnahoidlikkuse kohta ettekirjutust A57; b.V seadusandlikku dekreeti nr 152/06; sanktsioonide puudumine; b.VI karistusseadustiku artiklit 452quater (keskkonnakatastroof).
3.

Kolmas väide, et on tahtlikult eksitatud ja vahendeid omastatud, mis viis selleni, et uuesti on rikutud põhimõtet „pettus kahjustab kõike“ (fraus omnia corrompit).
3.

Kolmas väide, et ELTL artiklit 266, määrust nr 966/2012 (1) ja määrust nr 1268/2012 (2) on rikutud ja vääralt kohaldatud. — Sellega seoses väidab ta, et eelarve peadirektoraat viitas eeskirjale, mis ei ole enam jõus, ning et määruse nr 966/2012 ja määruse nr 1268/2012 asjakohaseid sätteid tuleb igal juhul kohaldada kooskõlas ELTL artikliga 266 ja need ei vabasta komisjoni viimati nimetatud sättest tulenevast kohustusest.
—

Esimene väide, et rikutud on ELTL artiklit 266. Hageja leiab, et rikutud on lõplikuks muutunud kohtuotsust, nimelt Euroopa Kohtu 31. jaanuari 2019. aasta otsust.
4.

Esimene õigusvastasuse väide, et direktiivi (EL) 2019/904 artikli 3 lõige 2 on õigusvastane, kuna selle tõttu kohaldatakse seda direktiivi polümeerkattega paberipõhistele toodetele. Hageja väidab lisaks, et see säte on õigusvastane, kuna ei näe ette künnist, mille põhjal määrata kindlaks, kas toode on osaliselt tehtud plastist. Lisaks väidab ta, et see säte rikub võrdsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid.
2.

Teine väide puudutab tühistamisnõuet, mis tuleneb ELTL artiklite 266 ja 296 rikkumisest ja väärast kohaldamisest. Samuti on rikutud ja vääralt kohaldatud Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklit 46. Komisjon on jätnud oma 30. aprilli 2021. aasta kirja põhjendamata. Toime on pandud õigusnormi rikkumine ja tehtud ilmne hindamisviga. Hagejad väidavad, et kirjas, milles komisjon keeldub hagejatele viivise maksmisest, puudub kohane põhjendus ja selles on rikutud nõuete aegumise valdkonna põhimõtteid.
—

mõista välja hüvitis hagejale tekitatud mittevaralise kahju eest, mille suurus on ex aequo et bono hinnatuna viiskümmend tuhat eurot;
1.

Esimene väide, et hagejale süüks pandud asjaolud ei pea sisuliselt paika, kasutatud on ebaõigeid õiguslikke aluseid, rikutud on Euroopa liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 17 lõiget 1, artikli 21 lõiget 1, artiklit 25, artikli 55 lõiget 1 ja artiklit 60, tehtud ilmseid hindamisvigu, põhjendused on ebapiisavad, rikutud on põhjendamiskohustust ja kaitseõigusi ning non bis in idem põhimõtet.
3.

Kolmanda väite kohaselt on õigusvastane tõlgendada nõukogu otsuse 2012/642 artikli 4 lõikes 1 ja nõukogu määruse nr 765/2006 artikli 2 lõikes 5 olevaid loetellu kandmise kriteeriume nii, et need hõlmavad mis tahes toetuste või kasu saamist.