Seega piletiostu ajal makstud ostuhinna vastutasuks on reisijal tekkinud õigus nõuda transpordilepingust tulenevate kohustuste täitmist ja olenemata asjaolust, kas reisija seda õigust teostab, on lennuettevõtja teenuse osutanud, kui ta võimaldab reisijal teenuseid kasutada.

Teenuseid, mis vastavad reisijatele lennutransporditeenuste osutamise lepingust tulenevate kohustuste täitmisele, on aga võimalik osutada ikkagi vaid tingimusel, et lennuettevõtja klient ilmub õigel ajal kohta, kus on ette nähtud lennukisse saatmine, kusjuures lennuettevõtja tunnustab tema õigust teenusele kuni lennukisse saatmise kellaajani tingimustel, mis on täpsustatud piletiostu ajal sõlmitud transpordilepingus.

Sellise teenuse osutamine nagu reisijate lennutransport maksustatakse nimelt käibemaksuga, kui esiteks summa, mille reisija maksab lennuettevõtjale transpordilepinguga vormistatud õigussuhte raames, on otseselt seotud individualiseeritava teenusega, mille eest makstav tasu see on, ja teiseks, kui teenus on osutatud.

Kuuenda direktiivi 77/388 kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (muudetud direktiiviga 1999/59 ja seejärel direktiiviga 2001/115) artikli 2 punkti 1 ja artikli 10 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et lennuettevõtja piletimüük maksustatakse käibemaksuga, kui reisijad on jätnud väljastatud piletid kasutamata ega saa nende eest hüvitist.

Kuuenda direktiivi 77/388 kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (muudetud direktiiviga 1999/59 ja seejärel direktiiviga 2001/115) artikli 2 punkti 1 ja artikli 10 lõike 2 esimest ja teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et käibemaks, mille on lennupileti ostul maksnud reisija, kes jätab pileti kasutamata, muutub sissenõutavaks hetkel, mil lennuettevõtja ise, tema nimel ja arvel tegutsev kolmas isik või oma nimel, kuid lennuettevõtja arvel tegutsev kolmas isik müügihinna kätte saab.

Kuuenda direktiivi 77/388 kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (muudetud direktiiviga 1999/59 ja seejärel direktiiviga 2001/115) artikli 2 punkti 1 ja artikli 10 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et juhul, kui kolmas isik müüb lennuettevõtja pileteid tema arvel frantsiisilepingu alusel ning maksab talle väljastatud ja kehtivusaja ületanud piletite eest kindla summa, mis arvutatakse protsendina vastavate lennuliinide käitamisega saadud aastakäibest, on see kindel summa nende piletite eest saadud tasuna maksustatav summa.

Kuuenda direktiivi ja muudetud kuuenda direktiivi artikli 21 lõike 1 punkti a alusel vastutab müüdud piletilt tasumisele kuuluva käibemaksu tasumise eest nimelt lennuettevõtja, kes osutab transporditeenust.

Kui kolmas isik müüb pileteid lennuettevõtja nimel ja arvel, siis on ta kohustatud tasuma käibemaksu neilt piletitelt.

Kindlat summat, mille kolmas isik maksab lennuettevõtjale müüdud, kuid hiljem kehtivusaja ületanud piletite eest, ei saa pidada hüvitiseks, mida kolmas isik maksab lennuettevõtjale tekitatud kahju kompenseerimiseks tulenevalt asjaolust, et lennule ilmumata jäänud reisija ei ole lennukisse saatmiseks kohal. See reisija maksab transporditeenuse hinna piletiostu hetkel. Lennuettevõtja osutab teenuse, milleks ta on kohustatud ainuüksi seetõttu, et reisijal on õigus nõuda reisijate lennutranspordilepingust tulenevate kohustuste täitmist.

Siit järeldub, et lennuettevõtjatele jääv summa on tõesti tasu transporditeenuse eest, mida ettevõtja kliendile pakub, ja mis jääb tasuks isegi siis, kui klient teenust ei kasuta.

Neil asjaoludel see kindel summa on vastutasu, mille lennuettevõtja on saanud piletite eest, mille kolmas isik lennuettevõtja arvel väljastas, kuid mille ostjad jätsid kasutamata. Seega esineb otsene seos osutatud teenuse ja selle eest saadud tasu vahel.

(vt punktid 45, 47–52 ja resolutsiooni punkt 3)