Keywords

Summary



Keywords

1. Riigiabi – Mõiste – Vabastus hüpoteegi seadmisega ja sundtäitmisega seotud tasudest ja lõivudest – Hõlmamine – Tingimused

(EÜ artikli 87 lõige 1)

2. Riigiabi – Mõiste – Meetmed, millega hüvitatakse ettevõtjale avaliku teenuse pakkumisega tekkivad kulutused – Välistamine – Kohtuotsuses Altmark toodud kriteeriumid

(EÜ artikli 86 lõige 2 ja EÜ artikli 87 lõige 1)

3. Riigiabi – Olemasolev abi ja uus abi – Komisjonile teatamine – Kohustuse ulatus

(EÜ artikli 87 lõige 1 ja EÜ artikli 88 lõige 3; nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 15 lõige 3)

4. Riigiabi – Komisjoni ja siseriiklike kohtute vastav pädevus – Siseriiklike kohtute roll – Isikute õiguste kaitse juhul, kui on rikutud riigiabi andmisest eelneva teatamise kohustust – Liikmesriikide kohtute kohustus teha siseriikliku õiguse alusel kõik järeldused sellest rikkumisest

(EÜ artikli 87 lõige 1 ja EÜ artikli 88 lõige 3)

Summary

1. EÜ artikli 87 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et selle kohaldamisalasse võivad kuuluda sellised eelised, mille alusel on pangal õigus seada ühepoolselt hüpoteek põllumajandusettevõtjatele või sarnase tegevusega tegelevatele muudele isikutele kuuluvatele kinnisasjadele, õigus nõuda sundtäitmist eraõigusliku lihtkirjaliku dokumendi alusel ja õigus olla vabastatud hüpoteegi seadmisega kaasnevate tasude ja lõivude maksmisest. Liikmesriigi kohtu ülesanne on aga kontrollida, kas sellise juhtumiga on tegemist.

Nimelt võivad need eelised esiteks – tulenevalt eelkõige selle seadusega ette nähtud tasude maksmise vabastusest – välistada liikmesriigi tuludesse teatud vahendite laekumise ja järelikult vähendada tema eelarvet. Lisaks võib selline vabastus vähendada panga eelarvel tavaliselt lasuvat koormust, andes talle seega majandusliku eelise konkurentide ees. Nimelt ei ole teistele pankadele antud samasugust vabastust, mis näitab, et see meede võib olla valikuline. Lõpuks ei ole ka välistatud, et see vabastus võib koos teiste antud eelistega tugevdada eelise saanud panga positsiooni võrreldes temaga Euroopa-siseses kaubavahetuses konkureerivate pankadega ja see võib raskendada teistes liikmesriikides asutatud pankade turuletulekut selles liikmesriigis.

(vt punktid 28 ja 29 ning resolutsiooni punkt 1)

2. Meetme kvalifitseerimist riigiabiks EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses võib mõjutada asjaolu, et sellised eelised, mis seisnevad vabastuses hüpoteegi seadmisega ja sundtäitmisega seotud tasudest ja lõivudest ja mis on juba asutamisel antud riigisiseste õigusnormidega sõltumatule, üldistes huvides tegutsevale pangale, arvestades tema kohustusi seoses põllumajanduslaenu andmisega ja talle pandud eriliste ülesannetega, on jätkuvalt jõus ka pärast seda, kui panga tegevust laiendati kogu pangateenuste turule ja pangast sai aktsiaselts. Liikmesriigi kohus peab kontrollima, kas kõiki asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid arvesse võttes on täidetud neli tingimust, mille koosesinemisel saab Euroopa Kohtu praktikale tuginedes järeldada, et need eelised kujutavad endast hüvitist teenuste eest, mida osutab pank avalike teenuste osutamise kohustuse täitmiseks, ja seetõttu puudub alus kvalifitseerida neid eeliseid riigiabiks.

(vt punkt 35 ja resolutsiooni punkt 2)

3. EÜ artikli 87 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kui need eelised, mis seisnevad vabastuses hüpoteegi seadmisega ja sundtäitmisega seotud tasudest ja lõivudest, kuuluvad selle sätte kohaldamisalasse, peab need õigused kehtestanud liikmesriik järgima EÜ artikli 88 lõikes 3 ette nähtud eelkontrolli menetlust, kui need eelised on muutunud pärast asutamislepingu jõustumist selles liikmesriigis uueks abiks ja nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad [EÜ artikli 88] kohaldamiseks, artikli 15 lõikes 3 ette nähtud aegumistähtaeg ei ole möödunud, mida peab kontrollima liikmesriigi kohus.

(vt punkt 46 ja resolutsiooni punkt 3)

4. EÜ artikli 87 lõiget 1 ja EÜ artikli 88 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et kui liikmesriigi kohus leiab, et vaidlusalused eelised, mis seisnevad vabastuses hüpoteegi seadmisega ja sundtäitmisega seotud tasudest ja lõivudest, kujutavad endast uut riigiabi, peab see kohus jätma kohaldamata neid eeliseid andvad riigisisesed õigusnormid, kuna need on aluslepingu nimetatud sätetega vastuolus.

(vt punkt 54 ja resolutsiooni punkt 4)