Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Asja andmine Euroopa Kohtusse vahekohtuklausli alusel – Euroopa Ühenduste Kohtu kui Euroopa Kohut ja Esimese Astme Kohut hõlmava institutsiooni pädevus – Vajadus näidata vahekohtuklauslis ära pädev ühenduste kohus – Puudumine

(EÜ artikkel 238)

2. Menetlus – Asja andmine Euroopa Kohtusse vahekohtuklausli alusel – Ühenduse institutsiooni hagi ettevõtja vastu, kelle suhtes on algatatud maksejõuetusmenetlus – Ühenduse õigusnormide puudumine antud valdkonnas – Viide liikmesriikide kohtumenetlusõiguse ühistele põhimõtetele – Põhimõtted, mis näevad ette sellise hagi vastuvõetamatuse

(EÜ artikkel 238; nõukogu määrus nr 1346/2000, artikli 4 lõike 2 punkt f, artiklid 16 ja 17)

3. Menetlus – Esialgne hagiavaldus – Vaidluse ese – Määratlus – Muutmine menetluse käigus – Keeld

(Euroopa Kohtu kodukord, artiklid 38 ja 42)

Summary

1. Kuna asutamislepingus on mõistet „Euroopa Kohus” kasutatud, osutamaks mitte ühele või teisele ühenduste kohtule, vaid ühenduste institutsioonile, mis hõlmab Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu, siis tuleb EÜ artiklis 238 sisalduvat viidet Euroopa Kohtule mõista seostatult selle institutsiooniga, millele just peabki olema lepingus viidatud, et pädevust võiks omistada ühele või teisele ühenduste kohtule.

Kuna asutamisleping ei sätesta erilisi nõudeid vahekohtuklausli vormistamisele, tuleb mis tahes formuleeringut, millest ilmneb poolte tahe vältida võimalike omavaheliste vaidluste siseriiklikku kohtualluvust ja anda need ühenduste kohtute pädevusse, pidada piisavaks aluseks viimati nimetatud kohtualluvuse kohaldamisele EÜ artikli 238 alusel.

(vt punktid 49–50)

2. Komisjoni poolt ühenduste kohtusse esitatud hagi ettevõtja vastu, kelle suhtes on mõnes liikmesriigis algatatud maksejõuetusmenetlus, on vastuvõetamatu.

Liikmesriikide kohtumenetlusõiguse ühistest põhimõtetest, millest tuleb ühenduse õigusnormide puudumisel antud valdkonnas tuletada kohaldamisele kuuluvad reeglid, ilmneb, et võlausaldaja ei saa kohtu kaudu võlga eraldi sisse nõuda isikult, kelle suhtes on käimas maksejõuetusmenetlus, vaid ta peab alluma kohaldatava menetluse üksikasjalistele reeglitele.

Määrusest nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta tuleneb, et liikmesriigid on kohustatud vastastikku arvesse võtma menetlusi, mis ühes neist on algatatud, ning maksejõuetusmenetluse algatamist ühes liikmesriigis tunnustavad kõik teised liikmesriigid ja seal on sellel samad tagajärjed nagu menetluse algatanud riigi seaduse alusel.

Ühenduse institutsioonid saaksid teiste võlausaldajatega võrreldes põhjendamatu eelise, kui neil oleks võimalik ühenduste kohtus toimuva menetluse kaudu sisse nõuda võlad, mille sissenõudmine siseriiklike kohtute kaudu on võimatu.

(vt punktid 68–70)

3. Kodukorra artikli 38 kohaselt on pooled kohustatud märkima esialgses hagiavalduses hagi eseme. Sellest järeldub, et kuigi kodukorra artikkel 42 lubab teatud tingimustel esitada uusi väiteid, ei ole pooltel õigust menetluse käigus muuta hagi eset. Uusi nõudeid, mis esimest korda esitatakse kohtuistungil, ei saa võtta menetlusse, kuna see võtab kostjatelt võimaluse valmistada ette nende vastust ja rikub seega õigust kaitsele.

(vt punkt 75)