Pooled

Resolutiivosa



Pooled

Kohtuasjas T‑253/12,

Hammar Nordic Plugg AB, asukoht Trollhättan (Rootsi), esindajad: advokaadid I. Otken Eriksson ja U. Öberg,

hageja,

versus

Euroopa Komisjon, esindajad: D. Grespan ja P.-J. Loewenthal, keda abistas advokaat L. Sandberg-Morch,

kostja,

mille ese on nõue tühistada komisjoni 8. veebruari 2012. aasta otsus 2012/293/EL, milles käsitletakse riigiabi SA.28809 (C 29/10) (ex NN 42/10 ja ex CP 194/09), mida Rootsi andis ettevõtjale Hammar Nordic Plugg AB (ELT L 150, lk 78),

ÜLDKOHUS (seitsmes koda),

koosseisus: kohtunikud M. van der Woude, I. Wiszniewska-Białecka ja I. Ulloa Rubio (ettekandja),

kohtusekretär: ametnik C. Heeren,

arvestades kirjalikus menetluses ja 26. märtsi 2015. aasta kohtuistungil esitatut,

on teinud järgmise

otsuse (1)

Vaidluse taust

[…]

Haldusmenetlus

[…]

Vaidlustatud otsus

[…]

Menetlus ja poolte nõuded

25. Hageja esitas käesoleva menetluse algatamiseks hagiavalduse, mis saabus Üldkohtu kantseleisse 8. juunil 2012.

26. Hageja palub Üldkohtul:

– tühistada vaidlustatud otsus tervikuna või osaliselt;

– mõista kohtukulud välja komisjonilt.

27. Komisjon palub Üldkohtul

– jätta hagi põhjendamatuse tõttu rahuldamata;

– mõista kohtukulud välja hagejalt.

Õiguslik käsitlus

[…]

Esimene väide, mille kohaselt on riigiabina käsitamisel tehtud hindamisvigu

[…]

32. Selleks et teha kindlaks, kas maatüki müük avalik-õigusliku asutuse poolt eraõiguslikule isikule kujutab endast riigiabi, tuleb komisjonil kohaldada turumajanduslikus olukorras tegutseva erainvestori kriteeriumi, kontrollimaks, kas eeldatava abisaaja makstud summa vastab hinnale, mille erainvestor oleks tavapärase konkurentsi tingimustes võinud määrata. Üldiselt kujutab selle kriteeriumi kasutamine komisjoni poolt endast kompleksset majanduslikku hinnangut (vt eespool punktis 31 viidatud kohtuotsus komisjon vs. Scott, EU:C:2010:480, punkt 68).

[…]

8 000 000 Rootsi krooni suuruse müügihinna arvestamata jätmine

[…]

40. Hageja kolmanda argumendi kohta, mille kohaselt ei ole enne müüki mingit põhjust kasutada ametlikku hankemenetlust, tuleb meenutada, et juhised ja teatised, mida komisjon vastu võtab, on talle kohustuslikud ainult tingimusel, et need ei kaldu kõrvale EL toimimise lepingust ja liikmesriigid on need heaks kiitnud (kohtuotsus, 16.7.2014, Zweckverband Tierkörperbeseitigung vs. komisjon, T‑309/12, EU:T:2014:676, punkt 212).

41. Seega võis komisjon avatud ja tingimusteta hankemenetluse puudumisel tugineda vastavalt teatise punktile 2a tema käsutuses olevatele hinnangutele.

[…]

FABV poolt rajatise 17 000 000 Rootsi krooni eest omandamise ajal riigiabi olemasolu uurimata jätmine

[…]

60. Esiteks tuleb sedastada, et FABV poolt rajatise hagejale müümist käsitleva ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kokkuvõttes märkis komisjon Chipsi poolt nimetatud rajatise FABV‑le müümise kohta järgmist:

„FABV omandatud tootmisrajatise ostuhind ei näi olevat kõrgem turuväärtusest, mida märkisid ka sõltumatud välised konsultandid. Seega võib välistada abikomponendi esinemise esimeses tehingus, mis ei ole käsitatav riigiabina ELTL artikli 107 lõike 1 mõttes.”

61. Komisjon võttis seega Chipsi poolt rajatise FABV‑le müümise kohta vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad [ELTL artikli 108] kohaldamiseks (EÜT L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339), artikli 4 lõikele 2 vastu otsuse, mille sõnastus annab selgelt mõista, et see on lõplik.

62. Kui aga komisjoni otsuse kohaselt ei kujuta meede endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 mõttes, ilma et oleks algatatud ELTL artikli 108 lõikes 2 ette nähtud ametlik uurimismenetlus ja kui asjaomane isik soovib, et sellest sättest tulenevad menetlusõigused oleksid kaitstud, peab ta ELTL artikli 263 kuuendas lõigus ette nähtud tähtajal esitama Üldkohtule selle otsuse peale hagi (kohtumäärus, 27.11.2001, Wöhr vs. komisjon, T‑222/00, EKL, EU:T:2001:274, punkt 34).

63. Antud juhul tuleb sedastada, et hageja ei ole sellist hagi ettenähtud tähtajal esitanud.

64. Teiseks, nagu märkis ka komisjon, on menetlus, mis võimaldab tühistada lõplikult jõustunud otsuse, mille kohaselt ei kujuta meede endast riigiabi, sätestatud määruse nr 659/1999 artiklis 9, mille kohaselt võib komisjon sellise otsuse tühistada, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav.

65. Ainus hageja argument, mis käsitleb väidetavalt ebaõiget teavet, on see, mis käsitleb esimeses hinnangus arvesse võetud välja rentimata ruumide määra. Hageja selgitab, et Chipsi poolt FABV‑le rajatise müümist käsitlev memorandum põhineb asjaolul, et välja rentimata ruumide määr on 10%, kuigi tegelikult oli see tühjade ruumide puhul 100%. Hageja vaidleb vastu ka komisjoni seisukohale, mille kohaselt olid kohalikud ametivõimud teda teavitanud sellest, et alates 13. veebruarist 2008 oli ruumidele leitud rentnik.

66. Sellega seoses tuleb tõdeda, et hageja ei esita nende väidete kinnitamiseks ühtki tõendit ega selgita, milline välja rentimata ruumide määr oleks tema arvates olnud täpne kõikide rajatiste puhul.

67. Muud hageja argumendid on üksnes tõendamata väited, mis ei vasta määruse nr 659/1999 artiklis 9 sätestatud nõuetele.

[…]

Turumajandusliku erainvestori kriteeriumi arvestamata jätmine

[…]

78. Antud asjas ei ole vaidlustatud, et samal päeval, see tähendab 13. veebruaril 2008 omandas FABV tootmisüksuse 17 000 000 Rootsi krooni eest ja pakkus hagejale ostuoptsiooni summas 8 000 000 Rootsi krooni.

79. Esiteks tuleb märkida, et on kaheldav, et eraõiguslik investor oleks sellise tehingu teinud.

80. Teiseks tuleb märkida, et algatamise otsuse punktist 16 nähtub, et FABV nõustus madalama edasimüügi hinnaga, lootuses jätkata tootmisüksuse tegevust ja säilitada töökohti. Pooled on ühel meelel ka selles, et selline eesmärk on omavalitsusel alati olnud, mida hageja ise meenutas hagiavalduses. Lisaks on vaidlustatud otsuse punktis 58 märgitud, et see eesmärk on ka ainus, mida Rootsi ametiasutused mainisid.

81. Lisaks nähtub hageja osutatud 27. novembri 2009. aasta kirjast, et FABV seisukoha järgi võimaldaks kava, mille kohaselt ta ostab rajatise ning rendib selle seejärel välja hagejale, kes omakorda rendib selle välja Nya Toppile, jätkata rajatise tegevust ja säilitada töökohad, mis rajatise sulgemise korral satuksid ohtu.

82. Nagu on märgitud ka nimetatud kirjas, otsustas FABV taotleda omavalitsuselt 9 000 000 Rootsi krooni suurust sissemakset, millega katta rajatise hagejale müümisega kaasnev kahjum summas 8 000 000 Rootsi krooni. Selle kohta esitas komisjon Kammarrätt i Göteborgi (Göteborgi teise astme halduskohus, Rootsi) 1. detsembri 2012. aasta otsuse ärakirja, mis puudutab FABV taotlust arvata maha kapitalikahjum, mis tekkis rajatise müümisel hagejale.

[…]

Komisjoni antud viimase hinnangu usaldusväärsuse puudumine

[…]

8 000 000 Rootsi krooni eest rajatise hilisema müümise arvestamata jätmine

[…]

Hageja ja Nya Toppi vaheline rendileping

[…]

Teine väide, mis puudutab liikmesriikidevahelise kaubavahetuse mõjutamist ja konkurentsimoonutust

[…]

Kolmas väide, mis puudutab uurimis- ja põhjendamiskohustust ja kaitseõigusi

[…]

Komisjoni uurimiskohustus

[…]

Põhjendamiskohustus

[…]

Hageja kaitseõigused

[…]

Kohtukulud

[…]

(1) .

(1) – Esitatud on üksnes käesoleva kohtuotsuse punktid, mille avaldamist peab Üldkohus otstarbekaks.

Resolutiivosa

Esitatud põhjendustest lähtudes

ÜLDKOHUS (seitsmes koda)

otsustab:

1. Jätta hagi rahuldamata.

2. Mõista Euroopa Komisjoni kohtukulud välja Hammar Nordic Plugg AB‑lt, kes ühtlasi kannab ise enda kohtukulud.