Keywords

Summary



Keywords

1. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Kuuenda teraseabikoodeksi artikli 6 lõikes 5 sätestatud tähtaeg, mille jooksul komisjon võib sekkuda, tehes otsuse abi kokkusobimatuse kohta – Tähtaeg, mille möödumisel õigus toiminguteks ei lõpe

(Üldine otsus nr 2496/96, artikli 6 lõige 5)

2. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Abiprojektide uurimise menetlus – Komisjoni kohustused – Mõistliku tähtaja järgimine lõpliku otsuse tegemisel

(Üldine otsus nr 2496/96, artikkel 6)

3. Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – ESTÜ otsus

(ST artikli 4 punkt c ja artikkel 15)

4. ESTÜ – Abi – Mõiste – Ametiasutuste poolt maksusoodustuse andmine teatud ettevõtetele – Kaasaarvamine

(ST artikli 4 punkt c ja artikkel 67)

5. ESTÜ – Abi – Mõiste – Meetmed, mille eesmärk on edendada rahvusvahelist kaubavahetust välismaal tehtavaid investeeringuid toetades – Kaasaarvamine

(ST artikli 4 punkt c)

6. ESTÜ – Abi – Mõiste – Mõju liikmesriikidevahelisele kaubavahetusele või konkurentsile – Asjassepuutumatus

(ST artikli 4 punkt c)

7. ESTÜ – Abi – Komisjoni luba – Loa andmine üksikaktiga – Tingimus – Asjaomase liikmesriigi eelnevalt esitatud taotlus

(ST artikkel 95)

Summary

1. Kuuenda teraseabikoodeksi raames, mille kohaselt liikmesriigil puudub õigus abimeetme ellurakendamiseks ilma komisjoni sellekohase otsuseta, ei saa artikli 6 lõikes 5 sätestatud kolmekuulist tähtaega pidada tähtajaks, mille möödumisel õigus toiminguteks lõpeb, nii et komisjon ei saa enam vastu võtta otsust kavandatud abimeetme ESTÜ asutamislepingule vastavuse kohta.

Kui arvestada üldist konteksti, millesse see kolmekuuline tähtaeg sobitub, ning tähtaja kehtestamise eesmärki, siis olukorras, kus komisjon ei ole selle tähtaja jooksul otsust teinud, ei saaks asjassepuutuv liikmesriik ühelt poolt nimetatud abimeetmeid ellu rakendada ja teiselt poolt ei oleks tal võimalik saada komisjoni lubavat otsust viimase poolt algatatud menetluses. Selline olukord oleks suunatud riigiabi andmist puudutavate eeskirjade kohase toimimise vastu, kuna komisjoni luba oleks võimalik saada ainult abikoodeksi kohaselt algatatud uue menetluse tulemusena, mis aga tooks kaasa viivituse komisjoni otsuse vastuvõtmisel, andmata asjassepuutuvale liikmesriigile täiendavaid tagatisi.

(vt punktid 50 ja 51)

2. Kahtlemata pidi komisjon, kui ta kuuenda teraseabikoodeksi alusel abiprojektide uurimismenetluse algatas, kooskõlas hea halduse tavaga võtma vastu lõpliku otsuse mõistliku aja jooksul, arvates asjassepuutuva liikmesriigi, asjaosaliste ja võimalusel ka teiste liikmesriikide märkuste saamisest. Uurimismenetluse liiga pikk kestus võib asjassepuutuval liikmesriigil tekitada raskusi komisjoni väidete kummutamisel ja sellega rikkuda õigust kaitsele.

Selles osas tuleb haldusmenetluse kestuse mõistlikkust hinnata iga konkreetse juhtumi asjaolude põhjal, arvestades eelkõige konteksti, komisjoni menetluse erinevaid etappe, asjaosaliste käitumist menetluse ajal, asja keerukust ning selle tähendust erinevatele osapooltele.

(vt punktid 52 ja 53)

3. ST artikli 15 kohaselt nõutav põhjendus peab olema vastavuses asjaomase toimingu iseloomuga ja sellest peavad selgelt ja ühemõtteliselt ilmnema vaidlustatud toimingu sooritanud asutuse kaalutlused, nii et huvitatud isikud saavad teada, millega on võetud meetmed õigustatud, ning ühenduse kohtud saavad kontrollida nende seaduslikkust. Põhjendustes ei tarvitse esitada kõiki asjaga seotud fakte ja õiguslikke üksikasju, kuna hinnates, kas otsuse põhjendused vastavad ST artikli 15 nõuetele, tuleb lisaks sõnastusele hinnata konteksti ning asjakohaste õigusnormide kogumit.

(vt punkt 73)

4. ST artikli 4 punktis c nimetatud „abi” mõiste hõlmab selliseid eeliseid, mis otseselt või kaudselt on antud riigi vahenditest või tekitavad lisakulutusi riigile või sel eesmärgil määratud või asutatud organisatsioonidele, ja ST artiklis 67, mille lõike 2 esimeses taandes sätestatakse juhud, millal komisjon võib – erandina ST artiklist 4 – lubada liikmesriikidel anda abi, ei tee vahet spetsiaalselt söe- ja terasesektorile mõeldud abi ja sellise abi vahel, mis laieneb sellele sektorile kui üldise iseloomuga meede.

Meede, millega ametiasutused annavad teatud ettevõtetele maksusoodustuse, mille saajad on sellega asetatud teiste maksumaksjatega võrreldes soodsamasse majanduslikku seisu, kujutab endast riigiabi ST artikli 4 punkti c tähenduses.

(vt punktid 91 ja 92 ning 116)

5. Riigiabi ei defineerita selle põhjuste ega eesmärkide järgi, vaid selle toime põhjal. Samuti asjaolu, et vaidlustatud siseriiklikud meetmed järgivad kaubandus- või tööstuspoliitika eesmärke, nagu seda on rahvusvahelise kaubavahetuse edendamine välismaal tehtavaid investeeringuid toetades, ei ole piisav, et viia need meetmed välja ST artikli 4 punktis c sätestatud abi mõiste alt.

(vt punkt 125)

6. Võtmaks seisukohta, et siseriiklikele meetmetele laieneb ST artikli 4 punktis c sätestatud keeld, ei olnud komisjonil, erinevalt EÜ asutamislepingu raames kehtivast nõudest, kohustust näidata, et need avaldavad mõju liikmesriikidevahelisele kaubavahetusele või konkurentsile.

(vt punkt 129)

7. Loasüsteemi sisemine loogika eeldab, et komisjoni üksikakti vastuvõtmiseks, millega lubatakse erandina anda söe ja terase ühisturu korrapäraseks toimimiseks vajalikku abi, esitab asjaomane liikmesriik taotluse algatada ST artiklis 95 sätestatud menetlus ja alles pärast seda uurib komisjon abi vajalikkust asutamislepingu eesmärkide saavutamise seisukohalt.

(vt punktid 153 ja 155)