ET Euroopa Liidu Teataja C 166/22

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud The Labour Court, Ireland (Iirimaa) 27. veebruaril 2018 – Tomás Horgan, Claire Keegan versus Minister for Education & Skills, Minister for Finance, Minister for Public Expenditure & Reform, Ireland and the Attorney General

(Kohtuasi C-154/18)

(2018/C 166/29)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

The Labour Court, Ireland

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: Tomás Horgan, Claire Keegan

Vastustajad: Minister for Education & Skills, Minister for Finance, Minister for Public Expenditure & Reform, Ireland and the Attorney General

Eelotsuse küsimused

1. Kas see, kui liikmesriik tööandjana kehtestab uutele riigikooliõpetaja ametis tööle asujatele madalama palgaastmiku, jättes varem tööle asunud õpetajate palgad muutmata, kujutab endast direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, (1) artikli 2 [lõike 2] punkti b tähenduses kaudset diskrimineerimist vanuse alusel, kui: a) muudetud palgaastmikku ja senist palgaastmikku kohaldatakse kõikide vastavatesse kategooriatesse kuuluvate õpetajate suhtes olenemata nende vanusest; b) töölevõtmise hetkel, mil vastav palgaastmik nende suhtes kehtestus, ei olnud kõrgemapalgaliste rühma liikmete vanuseprofiilis ja madalamapalgaliste rühma liikmete vanuseprofiilis erinevusi; c) muudetud palgaastmiku sisseseadmise tagajärjel on tekkinud kaalukas erinevus kahe võrdväärset tööd tegevate õpetajate rühma palkade vahel; d) madalamale palgaastmikule asetatute keskmine vanus on väiksem kui neil, kelle suhtes kehtib algne palgaastmik; e) madalama palgaastmiku sisseseadmise ajal nähtus riigi statistikast, et 70 % ametisse määratud õpetajatest olid 25aastased või nooremad, ja on tunnistatud, et see oli tüüpiline mis tahes aastal riigikooliõpetajana tööle asujate vanuseprofiil; ning f) aastal 2011 ja hiljem tööle asunud riigikooliõpetajad on selgelt ebasoodsamas rahalises olukorras võrreldes oma kolleegidega, kes määrati ametisse enne 2011. aastat?

2. Kas juhul, kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, saab madalama palgaastmiku sisseseadmist objektiivselt põhjendada nõudega saavutada avaliku teenistuse kuludes keskmise või pika tähtajaga struktuurne vähenemine, võttes arvesse riigi ees seisvaid eelarvega seotud piiranguid ja/või olemasolevate tsiviil- ja avaliku sektori teenistujatega heade töösuhete säilitamise tähtsust?

3. Kas vastus teisele küsimusele oleks teistsugune, kui riik võinuks saavutada samaväärse kokkuhoiu sel teel, et ta oleks ainult uute töölevõetavate õpetajate palkade vähendamise asemel vähendanud kõikide õpetajate palku oluliselt väiksema summa võrra?

4. Kas vastus teisele või kolmandale küsimusele oleks teistsugune, kui otsus mitte alandada juba tööle asunud õpetajate suhtes kehtivat palgaastmikku tehti vastavalt valitsuse kui tööandja ja avaliku sektori teenistujaid esindavate ametiühingute vahel sõlmitud kollektiivlepingule, milles valitsus kohustus mitte enam vähendama palkasid olemasolevatel avaliku sektori teenistujatel, kelle palkasid oli juba kärbitud, [arvestades] tagajärgi, mis tekiksid tööturupoolte vahelistes suhetes selle lepingu täitmata jätmisest, ning pidades silmas, et uus, 2011. aastal kehtestatud palgaastmik ei olnud selle kollektiivlepingu osa?

(1) EÜT 2000, L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79.