Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Vastuvõetavus – Kostja kohustus vaidlustada vastuvõetavus eraldi dokumendiga – Puudumine – Võimalus esitada oma kahtlused kostja vastuses

(Esimese Astme Kohtu kodukorra artikkel 113 ja artikli 114 lõige 1)

2. Tühistamishagi – Menetluse algatamise huvi – Tekkinud ja tegeliku huvi vajadus – Hindamine hagi vastuvõtmisel – Huvi tulevikus ja mitte kindlalt tekkiva olukorra suhtes – Välistamine

(EÜ artikli 87 lõige 1, artikli 88 lõige 3 ja artikkel 234)

Summary

1. Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 114 lõige 1 ei kohusta poolt, kes soovib vaidlustada hagiavalduse vastuvõetavust, seda tegema eraldi dokumendiga. Kostjal on õigus, formaalselt hagi vastuvõetamatust taotlemata, enne kohtuasja sisu analüüsimist väljendada oma vastuses olulist kahtlust hagi vastuvõetavuse suhtes ja paluda Esimese Astme Kohtul kaaluda võimalust tunnistada hagi vastuvõetamatuks. Igal juhul võib Esimese Astme Kohus oma kodukorra artikli 113 alusel igal ajal omal algatusel kaaluda, kas esineb asja läbivaatamist takistavaid asjaolusid, nagu hagi esitamiseks huvi puudumine.

(vt punktid 20–22)

2. Füüsilise või juriidilise isiku esitatud tühistamishagi on vastuvõetav vaid juhul, kui hagejal on otsuse tühistamiseks põhjendatud huvi. Nimetatud huvi peab olema tekkinud ja tegelik hinnatuna päeval, mil hagi esitatakse. Kui hageja toetub huvile, mis puudutab tulevikus tekkivat õiguslikku olukorda, peab hageja tõendama, et selle olukorra saabumine talle kindlasti kahju tekitab. Hageja ei saa vaidlustatud otsuse tühistamise nõudes oma huvi põhjendamiseks tugineda tulevikus tekkivatele olukordadele, mille saabumine ei ole kindel.

Seega ei saa hageja, kes soovib tõendada tekkinud ja tegelikku huvi esitada hagi komisjoni otsuse peale, millega tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks riigiabiks laen, kus laenuandjal on õigus osale kasumist, mille hagejale andis krediidiasutus, kes on riigi osalusega äriühing, esitada vaid puhast oletust, et siseriiklikus kohtus võivad EÜ artikli 88 lõike 3 viimase lause alusel algatatud vaidlused aset leida, ilma et ta isegi väidaks, et sellised vaidlused on juba kohtu menetluses. Ta ei saa tugineda argumendile mõju kohta, mis asjakohase meetme riigiabina käsitlemisel võib olla tema suhetele nimetatud krediidiasutusega, sest asjaolu, et komisjon on antud asjas selle krediidiasutuse kvalifitseerinud riigi osalusega äriühinguks, ei saa endaga kaasa tuua kohustust talle tulevikus teada anda igast hageja kasuks võetavast meetmest.

Lõpuks, isegi kui siseriiklikus kohtus algatataks uusi kohtumenetlusi, ei võetaks sellega nimetatud hagejalt mingil viisil ära ühenduse õigusest tulenevate õiguste reaalset kohtulikku kaitset. Esiteks saaks hageja riigiabi tagasimaksmise nõudele vastu väites tugineda kõigile siseriiklikust õigusest tulenevatele kaitsevahenditele. Teiseks ei takista miski hagejat ühenduse kohtule esitatud hagi vastuvõetamatuks tunnistamise korral teha siseriiklikule kohtule tema menetluses oleva kohtuasja raames ettepanek eelotsusetaotluse esitamiseks EÜ artikli 234 alusel, et hinnata vaidlustatud otsuse kehtivust osas, mis puudutab võetud meetme käsitlemist riigiabina.

(vt punktid 23, 25‑33, 39–41)