EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(kolmas koda)

15. detsember 2015

Nicole Clarke jt

versus

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

„Avalik teenistus — Ajutised teenistujad — Ühtlustamisameti töötajad — Tähtajaline leping, milles on ülesütlemisklausel — Lepingut lõpetav klausel juhuks, kui teenistujat ei kanta konkursi reservnimekirja — Ülesütlemisklausli jõustumise kuupäev — Avalikud konkursid OHIM/AD/01/13 ja OHIM/AST/02/13”

Ese

:

ELTL artikli 270 alusel esitatud hagid, millega N. Clarke, S. Dickmanns ja E. Papathanasiou paluvad sisuliselt tühistada 28. novembri 2013. aasta otsused, millega Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (edaspidi „ühtlustamisamet“) juhataja otsustas, et nende ajutise töötaja lepingutes sisalduvat ülesütlemisklauslit kohaldades toob nende avalike konkursside OHMI/AD/01/13 ja OHMI/AST/02/13 reservnimekirjadesse kandmata jätmine kaasa nende töösuhte lõppemise ühtlustamisametiga.

Otsus

:

Jätta hagid rahuldamata. Jätta N. Clarke’i, E. Papathanasiou ja S. Dickmannsi kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja pool Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohtukuludest. Jätta pool Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohtukuludest tema enda kanda.

Kokkuvõte

Nii eelnev halduskaebus kui ka hagi peavad personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 kohaselt olema suunatud huve kahjustava akti peale, millel on siduvad õiguslikud tagajärjed, mis võivad otse ja viivitamatult mõjutada hageja huve, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis. Seega otsus konkursiteate avaldamise tõttu rakendada asjaomase isiku ajutise teenistuja lepingus sisalduvat ülesütlemisklauslit kahjustab tema huve selles osas, milles selline klausel seab töösuhte säilimise sõltuvusse ajutise teenistuja nime kandmisest selle teatega hõlmatud konkursi reservnimekirja. See on nii, arvestades eriti seda, et tema kandmine Euroopa Personalivaliku korraldatud avaliku konkursi tulemusel koostatud reservnimekirja ei ole kindel. (vt punktid 44 ja 45) Viited: Esimese Astme Kohus: kohtuotsus, 13.7.2000, Hendrickx vs. Cedefop, T‑87/99, EU:T:2000:191, punkt 37. Euroopa Liidu Üldkohus: kohtuotsus, 20.5.2010, komisjon vs. Violetti jt, T‑261/09 P, EU:T:2010:215, punkt 46. Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus, 14.4.2011, Clarke jt vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, F‑82/08, EU:F:2011:45, punktid 54, 74, 76 ja 81.

Ajutise teenistuja lepingus sisalduva sellise ülesütlemisklausli sõnastus, mis näeb ette lepingu lõppemise juhul, kui teenistujat ei kanta Euroopa Personalivaliku Ameti korraldatud tema tegevusüksuse ja tööstusomandi valdkonda hõlmava järgmise avaliku konkursi reservnimekirja, ei saa siiski põhimõtteliselt välistada seda, et intellektuaalomandi valdkonnas korraldatud konkurss võiks nõuetekohaselt olla hõlmatud selle teenistuja lepingu sätetega, kuna spetsialiseerumine tööstusomandile on lahutamatu osa intellektuaalomandi valdkonnast. Sellest tuleneb, et konkursiteade, mis näeb ette spetsialiseerumise intellektuaalomandile, võib olla hõlmatud ülesütlemisklausli sätetega mitte ainult selle konkursiteate sisuga seoses, mis näeb ette katsete teoreetilise raamistiku, vaid samuti võttes arvesse katsete läbiviimise tegelikke tingimusi, kusjuures neid tingimusi tuleb hinnata kohtule esitatud asjaolusid ja pooltevahelist võistlevat menetlust arvestades. (vt punkt 57)

Sellise otsuse otsene ega viivitamatu tagajärg, millega rakendatakse ajutise teenistuja lepingus sisalduvat ülesütlemisklauslit, mis seab tema töösuhte säilimise sõltuvusse avaliku konkursi reservnimekirja kandmisest, ei ole asjaomase isiku määramine tegevusüksusse ja palgaastmele, mida konkurss hõlmas. Asjaomane isik ei saa seega tõhusalt väita, et selline otsus rikub võrdse kohtlemise põhimõtet, põhjendusel, et selle tagajärjel määrati ta samale palgaastmele kui algajad, tema töökogemusele vaatamata. Igal juhul vastutab otsuse eest asuda liidu avalikku teenistusse kas konkursi või lepingulise suhte raames üksnes asjaomane isik ning see otsus võib mõjutada endise lepinguga teenistuja teenistuskäiku ametnikuna, ilma et sellised tagajärjed saaks omistada ametisse nimetavale asutusele. Nimelt ei saa möönda, et konkursi kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet saab rikkuda seetõttu, et on olemas iga kandidaadi konkreetsest olukorrast tulenevad erinevused. (vt punkt 94) Viited: Esimese Astme Kohus: kohtuotsus, 5.4.2005, Hendrickx vs. nõukogu, T‑376/03, EU:T:2005:116, punkt 33. Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus, 17.10.2013, Vasilev vs. komisjon, F‑77/12, EU:F:2013:150, punkt 31.