ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Üldkohtu (neljas koda) 12. detsembri 2014. aasta otsus – Wilo vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (Pioneering for You)

(kohtuasi T‑601/13)

„Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi Pioneering for You taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b”

1. Ühenduse kaubamärk — Apellatsioonimenetlus — Liidu kohtusse esitatud hagi — Üldkohtu pädevus — Apellatsioonikodade otsuste õiguspärasuse kontrollimine — Faktilistele asjaoludele uue hinnangu andmine nende tõendite alusel, mida ühtlustamisameti instantsides varem ei olnud esitatud — Välistamine (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 65 lõige 2 ja artikli 76 lõige 1) (vt punkt 12)

2. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Eristusvõime hindamine — Kriteeriumid (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 18–21)

3. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Reklaamlausetest koosnevad kaubamärgid — Eristusvõime — Teatavate muude hindamiskriteeriumide kohaldamine — Lubamatus (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 22 ja 23)

4. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Reklaamlausetest koosnevad kaubamärgid — Ülistav reklaamfraas (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punkt 24)

5. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Sõnamärk Pioneering for You (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 32, 35, 36, 39 ja 40)

6. Ühenduse kaubamärk — Ühtlustamisameti otsused — Õiguspärasus — Liidu kohtu kontroll — Kriteeriumid (nõukogu määrus nr 207/2009) (vt punktid 41 ja 42)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 11. septembri 2013. aasta otsuse (asi R 555/2013‑4) peale, mis käsitleb sõnamärgi Pioneering for You ühenduse kaubamärgina registreerimise taotlust.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Kuna tühistamistaotluse aluseks oleva kaubamärgi tegelikku kasutamist peab tõendama üksnes taotleja nõudmisel, siis peab viimane määratlema oma tõendamise nõude ulatuse.

Kui kaubamärk on registreeritud kauba- või teenusekategooria jaoks, mis on piisavalt lai, et võimaldada kategooria sees eristada mitut iseseisvana vaadeldavat alamkategooriat, võib selle kaubamärgi omanik esitada tõendid selle kaubamärgi tegeliku kasutamise kohta ainult osa kõnealuste kaupade ja teenuste kohta ja sel juhul hõlmab asjaomase kaubamärgi registreeringust tulenev kaitse ainult neid alamkategooriaid, millesse kuuluvad need kaubad ja teenused, mille jaoks seda kaubamärki on tegelikult kasutatud.

Kui on tegemist sellise kauba- või teenusekategooria jaoks registreeritud kaubamärgiga, mis on piisavalt lai, et võimaldada kategooria sees eristada mitut iseseisvana vaadeldavat alamkategooriat, on tühiseks tunnistamise taotlejal, kes leiab, et vaidlusaluse kaubamärgi omanik on kaubamärki tegelikult kasutanud osa nende kaupade ja teenuste jaoks, õigus selle kaubamärgi tegeliku kasutamise tõendamise nõude ulatuse kindlaksmääramise eesmärgil välistada oma tühistamistaotlusest need kaubad ja teenused.

Kui on tegemist kaupade, mille jaoks vaidlusalune kaubamärk on registreeritud, määramisega konkreetsesse kategooriasse, ei saa nõuda, et tühiseks tunnistamise taotleja peab selleks, et tema taotlus oleks vastuvõetav, nimetama ära kõik need kaupade ja teenuste alamkategooriad, mis tema arvates võivad – siiski iseseisvalt eristudes – kuuluda sellisesse laiemasse kategooriasse, mida on vaidlusaluse kaubamärgi registreeringus ainsana nimetatud.

Esiteks, kui tühiseks tunnistamise taotleja on oma taotluses korranud kõigepealt sõna-sõnalt ja täielikult nende kaupade, mille jaoks vaidlusalune kaubamärk on registreeritud, kategooria määratlust, ja seejärel piiranud selle ulatust, jättes kõrvale teatavad kaupade alamkategooriad, mille osas ta tegelikku kasutamist ei vaidlusta, siis on ta ilmselgelt täitnud nõude määrata kindlaks vaidlusaluse kaubamärgi tegeliku kasutamise tõendamise nõude ulatus. Teiseks saab ainult ühenduse kaubamärgi registreerimise taotleja Siseturu Ühtlustamise Ameti pädevate talituste kontrolli all kindlaks määrata kaitse ulatuse, mida ta soovib sellele kaubamärgile omistada. Kui menetlusse astuja on vaidlusaluse kaubamärgi registreerimisel määratlenud asjaomased kaubad viitega lihtsalt ulatuslikule kategooriale, määratlemata üksikasjalikumalt sellesse kuuluda võivaid kaupade ja teenuste alamkategooriaid, siis ei saa Siseturu Ühtlustamise Ameti apellatsioonikoda tunnistada tühistamistaotlust vastuvõetamatuks põhjendusel, et hageja ei ole taotluses määratlenud selliseid alamkategooriaid.

Lõpetuseks peavad pädevad Siseturu Ühtlustamise Ameti talitused kaubamärgi tegeliku kasutamise puudumisel põhineva tühistamistaotluse vastuvõetavuse üle otsustades enne andma hinnangu sellele, kas vaidlusalune kaubamärk on registreeritud sellise kaupade või teenuste piisavalt laia kategooria jaoks, mille sees saab eristada mitut alamkategooriat, mida saab käsitleda eraldi.

(vt punktid 23–25, 30 ja 31)
Kohtuasi T‑365/13

(avaldamine väljavõtetena)

Leedu Vabariik

versus

Euroopa Komisjon

„EAGGF — Tagatisrahastu — EAGF ja EAFRD — Rahastamisest välja jäetud kulud — Maaelu arengu meetmed — Ebasoodsate looduslike tingimustega piirkonnad ja keskkonnasõbralik põllumajandus — Kontrollide nõuetele vastavus — Kindla määraga finantskorrektsioonid — Proportsionaalsus”

Kokkuvõte – Üldkohtu otsus (seitsmes koda), 26. veebruar 2015

Põllumajandus – Ühine põllumajanduspoliitika – Rahastamine EAGF‑i ja EAFRD poolt – Aruannete kontrollimine ja heakskiitmine – Keeldumine võtta arvesse kulusid, mis tulenevad eiramistest liidu õigusnormide rakendamisel – 5% suurune finantskorrektsioon, kuna liikmesriik ei kontrollinud piisavalt väetiste kasutamise kriteeriumiga seotud põllumajanduse keskkonnameetmete järgimist – Liikmesriik tõendab, et puudusest ei tulene liidu eelarvele märkimisväärset kahju riski – Proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine – Finantskorrektsiooni tühistamine

(nõukogu määrus nr 1290/2005, artikli 31 lõige 2; komisjoni otsus 2013/214)

Tulenevalt määruse nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta artikli 31 lõikest 2 hindab komisjon ühenduse rahastamisest välja jäetavaid summasid esiteks rikkumise laadi ja raskusastet ning teiseks liidule tekitatud rahalist kahju arvesse võttes.

Seega tuleb rakendusotsus 2013/214 tühistada osas, milles väetiste kasutamise kriteeriumiga seotud põllumajanduse keskkonnameetmete puhul kohaldati 5% suurust finantskorrektsiooni, mis põhines komisjoni järeldusel, et läbiviidud visuaalsed kontrollimised ei olnud piisavad, kui asjaomane liikmesriik tõendab õiguslikult piisavalt, et tegelikult tõid liidu õigusnormidega kooskõlas olevad ristkontrollid endaga liidu eelarve jaoks kaasa üksnes madala riski. Selle riskiga ei ole aga põhjendatud viidatud otsuse alusel niisuguse korrektsiooni kohaldamine, mis on ette nähtud vaid juhuks, kui liidu eelarvele põhjustatava kahju risk on märkimisväärne. Järelikult on niisugustel tingimustel 5% suuruse finantskorrektsiooni kohaldamine vastuolus määruse nr 1290/2005 artikli 31 lõikega 2 ja proportsionaalsuse põhimõttega.

(vt punktid 110, 118, 119 ja 121)
ÜLDKOHTU OTSUS (apellatsioonikoda)

11. detsember 2014

Chris van der Aat jt

versus

Euroopa Komisjon

„Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Töötasu — Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate töötasude iga-aastane kohandamine — Varesesse määratud ametnike ja teenistujate paranduskoefitsient — Personalieeskirjade artiklid 64 ja 65a — Personalieeskirjade IX lisa — Määrus (EL) nr 1239/2010 — Põhjendamiskohustus — Dokumentidega tutvumine — Määrus (EÜ) nr 1049/2001 — Ilmne hindamisviga”

Ese:

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 21. märtsi 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas F‑111/10: van der Aat jt vs. komisjon (F‑111/11, EKL AT, EU:F:2013:42) selle kohtuotsuse tühistamise nõudes.

Otsus:

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta Chris van der Aati ja teiste Euroopa Komisjoni ametnike ja teenistujate, kelle nimi on esitatud lisas, kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuastmes. Jätta Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud käesolevas kohtuastmes tema enda kanda.

Kokkuvõte

Määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele kohaselt peab ametnik, kes soovib tutvuda andmetega, mille põhjal tehti ametnike töötasudele kohaldatavate paranduskoefitsientide aluseks olevad arvutused, esitama nimetatud määruse alusel dokumentidega tutvumise taotluse. Niisuguse taotluse esitamine ei ole millegi poolest vastuolus õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile ega takista paranduskoefitsiendi määramiseks moodustatud tehnilise rühma kasulikku mõju, kuna õigus tutvuda dokumentidega vastavalt määruses nr 1049/2001 ette nähtud tingimustele on ette nähtud selle määruse tekstis, ning ühtegi sellest kõrvalekalduvat menetlust ei ole ette nähtud pelgalt olukorraks, kus taotleja on liidu ametnik. (vt punkt 58) Viited: Üldkohus: kohtuotsused, 8.11.2000, Bareyt jt vs. komisjon, T‑175/97, EKL AT, EU:T:2000:259, punkt 85; ning 25.6.2003, Pyres vs. komisjon, T‑72/01, EKL AT, EU:T:2003:176, punkt 62.

Avaliku Teenistuse Kohtule ei saa ette heita hageja õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile eiramist pelgalt seetõttu, et ta jätab rahuldamata kostjaks oleva institutsiooni valduses olevate dokumentidega tutvumise taotluse juhul, kui hageja ei esita mingeid selgitusi selle kohta, millist tähtsust omavad vaidluse lahendamise seisukohalt dokumendid, mida asjassepuutuv institutsioon keeldub talle esitamast. Kuigi kohtul on võimalus sekkuda hageja huvides tõendite hankimisse, peab see sekkumine piirduma erandjuhtumitega, mille korral hagejad vajavad oma argumentide tõendamiseks teatavaid kostja valduses olevaid tõendeid, mille saamine on neile raskendatud või mille esitamisest vastaspool keeldub. Selleks et kohus saaks otseselt sekkuda tõendite hankimisse, tuleb esitada täpsed, objektiivsed ja loogilised selgitused, mis toetaksid väidetavate asjaolude paikapidavust või tõenäosust, mida soovitud tõendid saaksid kinnitada. (vt punkt 61) Viide: Üldkohus: kohtuotsus, 12.3.2008, Rossi Ferreras vs. komisjon, T‑107/07 P, EKL AT, EU:T:2008:71, punktid 38 ja 29 ning seal viidatud kohtupraktika.
ÜLDKOHTU OTSUS (apellatsioonikoda)

11. detsember 2014

Carla Faita

versus

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK)

„Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Psühholoogiline ahistamine — Abistamata jätmine ja hoolitsemiskohustuse eiramine — Õigusnormi rikkumine — Kaitseõigused”

Ese:

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 16. septembri 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas Faita vs. EMSK (F‑92/11, EKL AT, EU:F:2013:130) selle otsuse tühistamise nõudes.

Otsus:

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta C. Faita kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Majandus‑ ja Sotsiaalkomitee (EMSK) kohtukulud.

Kokkuvõte

Ametnike hagid – Eelnev halduskaebus – Rahuldamata jätmise otsus – Esialgse otsuse põhjenduste asendamise kohustuse puudumine administratsioonil

(Personalieeskirjad, artikkel 90)

Kui pädev ametisse nimetav asutus leiab pärast ametniku kaebuse läbivaatamist, et kaebuse esemeks oleva esialgse otsuse põhjendused on kaebuses esitatud väidetele vastamiseks ühtaegu põhjendatud ja ka piisavad, ei ole tal põhjust nendest põhjendustest kõrvale kalduda ja esitada nende asemel uued põhjendused. Sellisel juhul võib ta seega jätta kaebuse rahuldamata, esitades rahuldamata jätmise otsuses samad põhjendused, mis sisalduvad esialgses otsuses, ilma et talle saaks ette heita põhjendamiskohustuse või hea halduse põhimõtte rikkumist.

(vt punkt 32)

ÜLDKOHTU OTSUS (apellatsioonikoda)

11. detsember 2014

Carla Faita

versus

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK)

„Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Psühholoogiline ahistamine — Abistamata jätmine ja hoolitsemiskohustuse eiramine — Õigusnormi rikkumine — Kaitseõigused”

Ese:

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 16. septembri 2013. aasta otsuse peale kohtuasjas Faita vs. EMSK (F‑92/11, EKL AT, EU:F:2013:130) selle otsuse tühistamise nõudes.

Otsus:

Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta C. Faita kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Majandus‑ ja Sotsiaalkomitee (EMSK) kohtukulud.

Kokkuvõte

Ametnike hagid – Eelnev halduskaebus – Rahuldamata jätmise otsus – Esialgse otsuse põhjenduste asendamise kohustuse puudumine administratsioonil

(Personalieeskirjad, artikkel 90)

Kui pädev ametisse nimetav asutus leiab pärast ametniku kaebuse läbivaatamist, et kaebuse esemeks oleva esialgse otsuse põhjendused on kaebuses esitatud väidetele vastamiseks ühtaegu põhjendatud ja ka piisavad, ei ole tal põhjust nendest põhjendustest kõrvale kalduda ja esitada nende asemel uued põhjendused. Sellisel juhul võib ta seega jätta kaebuse rahuldamata, esitades rahuldamata jätmise otsuses samad põhjendused, mis sisalduvad esialgses otsuses, ilma et talle saaks ette heita põhjendamiskohustuse või hea halduse põhimõtte rikkumist.

(vt punkt 32)
Üldkohtu (kuues koda) 30. jaanuari 2015. aasta otsus – Now Wireless vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Starbucks (HK) (now)

(kohtuasi T‑278/13)

„Ühenduse kaubamärk — Tühistamismenetlus — Ühenduse kujutismärk now — Kaubamärgi tegelik kasutamine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkt a ja artikli 51 lõige 2”

1. Ühenduse kaubamärk — Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine — Taotluse menetlemine — Varasema kaubamärgi kasutamise tõendamine — Tegelik kasutamine — Mõiste — Hindamiskriteeriumid — Usaldusväärsete ja objektiivsete tõendite nõue (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 15 lõige 1, artikkel 51 ja artikli 57 lõiked 2 ja 3) (vt punktid 15, 16 ja 19)

2. Ühenduse kaubamärk — Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine — Taotluse menetlemine — Varasema kaubamärgi kasutamise tõendamine — Osaline kasutamine — Mõju — Registreeringuga hõlmatud „kaupade ja teenuste osa” mõiste (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 57 lõiked 2 ja 3) (vt punktid 24, 25 ja 27)

3. Ühenduse kaubamärk — Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine — Taotluse menetlemine — Varasema kaubamärgi kasutamise tõendamine — Kasutamine kolmandate isikute poolt kaubamärgi omaniku nõusolekul — Tõendamiskoormis (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 15 lõige 2) (vt punktid 34 ja 36)

4. Ühenduse kaubamärk — Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine — Taotluse menetlemine — Varasema kaubamärgi kasutamise tõendamine — Kasutamine kolmandate isikute poolt kaubamärgi omaniku nõusolekul — Sõnaselge või vaikimisi nõusolek (nõukogu määrus nr 207/2009, art. 15, lõige 2) (vt punktid 35 ja 38)

5. Ühenduse kaubamärk — Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine — Taotluse menetlemine — Varasema kaubamärgi kasutamise tõendamine — Tegelik kasutamine — Mõiste — Hindamiskriteeriumid — Kasutamise territoriaalne ulatus (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 15 lõige 1, artikkel 51 ja artikli 57 lõiked 2 ja 3) (vt punktid 44–47)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 7. märtsi 2013. aasta otsuse (asi R 234/2012‑2) peale, mis käsitleb Now Wireless Ltd ja Starbucks (HK) Ltd vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Liidetud kohtuasjad T‑492/13 ja T‑493/13

(avaldamine väljavõtetena)

Schmidt Spiele GmbH

versus

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

„Ühenduse kaubamärk — Seltskonnamängude mängulaudu kujutavate ühenduse kujutismärkide taotlused — Absoluutsed keeldumispõhjused — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b ja artikli 7 lõige 3”

Kokkuvõte – Üldkohtu otsus (esimene koda), 3. märts 2015

Menetlus – Suuline menetlus – Kohtuistungi läbiviimise taotluse esitamine – Esitamise aeg ja tähtaeg

(Üldkohtu kodukord, artikli 135 lõiked 1–3 ja artikkel 135a)

Üldkohtu kodukorra artikli 135a alusel võib Üldkohus pärast artikli 135 lõikes 1 ja vajaduse korral artikli 135 lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlusdokumentide esitamist ettekandja-kohtuniku ettekande alusel ning pärast kohtujuristi ja poolte ärakuulamist otsustada, et kohtuasi tuleb lahendada ilma suulise menetluseta, välja arvatud juhul, kui üks pooltest esitab taotluse, milles põhjendab oma ärakuulamise vajadust. Taotlus esitatakse ühe kuu jooksul alates poolele teatise kättetoimetamisest kirjaliku menetluse lõpetamise kohta.

Hagiavalduses esitatud taotlus on kodukorra artikli 135a sätteid arvestades ennatlik, mistõttu ei saa seda arvesse võtta. Artikli sõnastusest ja selle ülesehitust nähtub, et kohtuistungi läbiviimise taotluse saab esitada ning kohtuistungi läbiviimise tarvilikkust saab Üldkohus kaaluda alles pärast seda, kui kirjalik menetlus on lõppenud, pooltel ja Üldkohtul on teada kõik toimiku materjalid ja kõigi poolte argumendid, et otsustada selle tarvilikkuse üle. Kohtuistungi läbiviimise taotluse esitamist enne teatise kättetoimetamist kirjaliku menetluse lõpetamise kohta ei saa põhjendada ka menetlusökonoomikaga, kuna igal juhul võib Üldkohus kodukorra artikli 135a kohaselt pärast kirjaliku menetluse lõpetamist otsustada lahendada kohtuasi ilma suulise menetluseta üksnes siis, kui ta on andnud pooltele võimaluse sellele sättele tugineda.

(vt punktid 8–10)
ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:T:2015 :191 1TEAVEAVALDAMATAKOHTULAHENDITEKOHTA
Üldkohtu (ü heksas koda) 2 6. märtsi 2 0 1 5 . aasta otsus – R adecki vs.Siseturu Üh tlustamise Amet – 
Vamed ( AKTIVAMED)
(kohtuasi T-5 5 1 / 1 3 )
Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi AKTIVAMED taotlus — 
Varasem s iseriiklik ku jutismärk VAMED — Suhteline kee ldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — 
Määruse (EÜ) nr 207/2009 ar tikli 8 lõike 1 punkt b ja lõige 5
1. Ühenduse k aubamärk — Ühenduse k aubamärgi mõ iste ja ühenduse k aubamärgi om anikuks 
saamine — Suhtelised k eeldumispõhjused — Identsete või sarnaste kaupade v õi teenuste jaoks 
registreeritud v arasema i dentse v õi s arnase k aubamärgi om aniku v astulause — 
Varasema k aubamärgiga seg iajamise t õenäosus — Hindamiskriteeriumid (nõukogu m äärus 
nr 207/2009 , artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punktid 20–22, 24 j a 63)
2. Ühenduse k aubamärk — Ühenduse k aubamärgi mõ iste ja ühenduse k aubamärgi om anikuks 
saamine — Suhtelised k eeldumispõhjused — Identsete või sarnaste kaupade v õi teenuste jaoks 
registreeritud v arasema i dentse v õi s arnase k aubamärgi om aniku v astulause — 
Asjaomaste k aupade v õi teenuste s arnasus — Hindamiskriteeriumid ( nõukogu m äärus 
nr 207/2009 , artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punkt 30)
3. Ühenduse k aubamärk — Ühenduse k aubamärgi mõ iste ja ühenduse k aubamärgi om anikuks 
saamine — Suhtelised k eeldumispõhjused — Identsete või sarnaste kaupade v õi teenuste jaoks 
registreeritud v arasema i dentse v õi s arnase k aubamärgi om aniku v astulause — 
Asjaomaste kaupade või teenuste sarnasus — Teineteist täiendavad kaubad või teenused ( nõukogu 
määrus nr 207/2009 , artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punkt 31)
4. Ühenduse k aubamärk — Ühenduse k aubamärgi mõ iste ja ühenduse k aubamärgi om anikuks 
saamine — Suhtelised k eeldumispõhjused — Identsete või sarnaste kaupade v õi teenuste jaoks 
registreeritud v arasema i dentse v õi s arnase k aubamärgi om aniku v astulause — 
Asjaomaste kaubamärkide s arnasus — Hindamiskriteeriumid (nõukogu m äärus nr 207/2009 , 
artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punktid 38–40)
5. Ühenduse k aubamärk — Ühenduse k aubamärgi mõ iste ja ühenduse k aubamärgi om anikuks 
saamine — Suhtelised k eeldumispõhjused — Identsete või sarnaste kaupade v õi teenuste jaoks 
registreeritud v arasema i dentse v õi s arnase k aubamärgi om aniku v astulause — 
Varasema kaubamärgiga seg iajamise t õenäosus — Sõnamärk A KTIVAMED ja kujutismärk 
VAMED (nõukogu määrus nr 207/2009 , artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punktid 64–67)
2 ECLI:EU:T:2015 :191TEAVEAVALDAMATAKOHTULAHENDITEKOHTA
Ese
Hagi Siseturu Ü htlustamise A meti esimese apellatsioonikoja 18. juuli 2013 . aasta otsuse (asi 
R 365/2012 -1) peale, mis käsitleb Vamed AG ja Michael Radecki vahelist vastulausemenetlust.
Resolutsioon
1. Jätta hagi rahuldamata.
2. Mõista ko htukulud välja Michael Radeckilt.
Nõukogul on ulatuslik kaalutlusõigus selles osas, mis puudutab piiravate meetmete õiguslike kriteeriumide ning vastuvõtmise korra üldist ja abstraktset määratlemist. Seoses sellega annab Iraani valitsuse toetamise kriteerium oma äärmiselt laia sõnastuse tõttu nõukogule ulatusliku kaalutlusõiguse. See pädevus ei siiski ei liiga ulatuslik ega meelevaldne. Nimelt esiteks on õiguskindluse põhimõte, mis kujutab endast liidu õiguse üldpõhimõtet ning mis nõuab eelkõige, et õigusnormid oleksid selged, täpsed ja õiguslike tagajärgede osas etteaimatavad, eelkõige kui neil võivad olla isikute ja ettevõtjate jaoks ebasoodsad tagajärjed, muidugi kohaldatav piiravate meetmete suhtes, mis riivavad oluliselt puudutatud isikute ja üksuste õigusi ja vabadusi. Teiseks kuulub Iraani valitsuse toetamise kriteerium õiguslikku raamistikku, mis on selgelt piiritletud eesmärkidega, millest on kantud Iraani suhtes võetud piiravaid meetmeid reguleerivad õigusnormid, eelkõige otsuse 2012/35 põhjendus 13, millega lisati see kriteerium otsuse 2010/413 (mis käsitleb Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid) artikli 20 lõikesse 1. Nagu nähtub sellest otsuse 2012/35 põhjendusest 13, puudutab eesmärgipäraselt ja valikuliselt puudutatud isiku või üksuse enda tegevust, isegi kui neil ei ole iseenesest mingit otsest või kaudset seost tuumarelvade levikuga, kuid nad võivad seda siiski soodustada, andes Iraani valitsusele ressursse või materiaalseid, rahalisi või logistilisi vahendeid, mis võimaldavad tal edendada tuumarelvade leviku alast tegevust.

Nimetatud kriteerium ei puuduta seega igasugust toetust Iraani valitsusele, vaid seda liiki toetust, mis oma kvantitatiivse või kvalitatiivse olulisuse tõttu aitab kaasa Iraani tuumarelvade alasele tegevusele. See määratleb selliselt objektiivselt piiritletud kategooria isikuid ja üksusi, kellele võidakse kohaldada rahaliste vahendite külmutamise meetmeid. Seda võidakse järelikult kohaldada kõikidele üksustele, kes toetavad Iraani valitsust eelkõige rahalise toetuse vormis. Seevastu ei puuduta see kõiki Iraani valitsuse omandis olevaid üksusi või neid üksusi, kellel on selle valitsusega sidemed ehk kõiki Iraani maksukohustuslasi.

(vt punktid 75–80, 83, 84 ja 88)
7.

Euroopa Liidu institutsioonid — Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega — Määrus nr 1049/2001 — Dokumentidega tutvumise õiguse erandid — Kontrollimise, uurimise või audiitorkontrolli eesmärgi kaitse — Ulatus — Kohaldamine riigiabi järelevalve menetlusega seonduvate haldustoimikute suhtes — Üldine eeldus, et dokumentidega tutvumise õiguse erand on kohaldatav kõigi haldustoimiku dokumentide suhtes — Dokumentidega tutvumise taotlus, mis on esitatud sisulise otsuse kohta algatatud kohtumenetluse raames — Keeldumise lubatavus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõike 2 kolmas taane) (vt punktid 70 ja 71)