Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankemenetlused – Direktiiv 2004/18 – Teenuste riigihankeleping – Teenuste kontsessioon – Eristuskriteeriumid

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18, artikli 1 lõike 2 punktid a ja d ning lõige 4)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankemenetlused – Direktiiv 2004/18 – Teenuste kontsessioon – Mõiste

(ELTL artiklid 49 ja 56; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18, artikli 1 lõike 2 punkt d ja lõige 4)

Summary

1. Kui võrrelda teenuste riigihanke ja teenuste kontsessiooni mõisteid, mis on määratletud direktiivi 2004/18 (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) artikli 1 lõike 2 punktides a ja d ning artikli 1 lõikes 4, siis ilmneb, et teenuste riigihankelepingu ja teenuste kontsessiooni erinevus seisneb teenuste osutamise eest saadavas tasus. Teenuste riigihankelepinguga kaasneb tasu, mida hankija maksab otse teenuseosutajale, samas kui teenuste kontsessiooni puhul seisneb tasu teenuste osutamise eest õiguses vaid realiseerida seda teenust või sellises õiguses koos tasuga.

Teenuste lepingu puhul vastab asjaolu, et lepingupartnerile ei maksa otseselt tasu hankija, vaid tal on õigus võtta kolmandatelt isikutelt tasu, direktiivi 2004/18 artikli 1 lõike 4 sätestatud tasu nõuetele. Kuigi tasustamisviis on üks oluline teenuste kontsessiooni kvalifitseerimistunnus, eeldab teenuste kontsessioon, et kontsessionäär võtab enda kanda teenuse osutamisega seonduva riski ja kui teenuseosutajale ei lähe kõnealuse teenuse osutamisega üle ühtegi seonduvat riski, on asjaomane tehing teenuste riigihankeleping. Teenuste kontsessiooni olemasolu tuvastamiseks tuleb veel kontrollida, kas kokkulepitud tasustamisviis seisneb teenuseosutaja õiguses realiseerida mõnd teenust ja seda, kas ta võtab enda kanda asjaomase teenuse osutamisega seonduva riski. Isegi kui hankija kantav risk võib algselt olla väga väike, on teenuste kontsessiooni olemasolu tuvastamiseks igal juhul vaja, et hankija on kontsessionäärile täielikult või vähemalt suures osas üle kandnud talle kuuluva teenuseosutamisega seotud riski.

(vt punktid 24–26 ja 29)

2. Direktiivi 2004/18 ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta artikli 1 lõike 2 punkti d ja artiklit 4 tuleb tõlgendada nii, et kui väljavalitud ettevõtjale tagavad täies ulatuses tasu maksmise muud isikud kui hankija, kellega ta on sõlminud päästeteenuste lepingu, ja kui see ettevõtja kannab äririski, isegi kui see on väga väike, eelkõige seetõttu, et kõnealuste teenuste kasutustasud sõltuvad kolmandate isikutega igal aastal peetavate läbirääkimiste tulemustest ja ettevõtjale ei ole tagatud nende kulude täielik hüvitamine, mida ta kannab oma tegevuse siseriikliku õiguse põhimõtete kohaselt korraldamise käigus, tuleb asjaomane leping liigitada „teenuste kontsessioonilepinguks” nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 4 tähenduses.

Tähtsust ei ole asjaolul, et kasutustasude määra ei pane ühepoolselt paika mitte päästeteenistuse teenuste osutaja, vaid see määratakse kokkuleppel sotsiaalkindlustusasutustega, kes ise kujutavad endast hankijaid, ega sellel, et neid tasusid ei maksa väljavalitud teenuseosutajale vahetult tema teenuste kasutajad, vaid keskarveldusasutus, kelle ülesanne on neid tasusid koguda ja korrapäraste osamaksetena välja maksta. Igal juhul on nii, et kõik teenuseosutaja tasud on pärit teistelt isikutelt kui hankija, kellega teenuseosutaja on lepingu sõlminud.

Kuigi liidu õiguse hetkeseisuga ei reguleeri teenuste kontsessioonilepinguid ükski direktiiv, millega liidu seadusandja on reguleerinud riigihangete valdkonda, peavad niisuguseid lepinguid sõlmivad ametiasutused sellegipoolest järgima EL toimimise lepingu alussätteid, eeskätt ELTL artikleid 49 ja 56 ning nendest tulenevat läbipaistvuskohustust, tingimusel – mille hindamine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne – et asjaomane leping äratab teatud piiriülest huvi.

(vt punktid 28, 48, 49 ja resolutsioon)