24

Kuna Belgia riik leidis, et KBC-l puudus ülekantav kahjum nii 2000. majandusaastal kui ka 2001. majandusaastal ning et maksuhaldur tegutses kooskõlas Belgia ja ühenduse õigusega, siis esitas ta kõnealuse otsuse peale apellatsioonkaebuse hof van beroep te Brussel’ile (Brüsseli apellatsioonikohus), kes otsustas menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas direktiivi [90/435/EMÜ], eriti selle artikli 4 lõike 1 esimest taanet tuleb tõlgendada nii, et see ei võimalda liikmesriigil määrata kindlaks jaotatavat kasumit, mille selle riigi äriühing sai oma teises liikmesriigis asuvalt tütarettevõtjalt, muul moel kui tütarettevõtja likvideerimisel, kui riik võtab kogu jaotatava kasumi maksu arvestuslikuks aluseks ning arvab selle siis 95% ulatuses arvestuslikust alusest maha, piirates samal ajal seda mahaarvamist selle maksustamisperioodi kasumi suurusega, mil kasumi jaotamine toimus (pärast seda, kui sellest on maha arvatud kindlad seaduses loetletud summad) (WIB artikli 205 paragrahv 2 koosmõjus KB/WIB artikliga 77), kuna sellise kasumi jaotamise mahaarvamise piirangute tagajärjeks on see, et emaettevõtjat maksustatakse selle kasumi jaotamise osas hilisemal maksustamisperioodil, mil ta ei ole saanud maksustatavat kasumit või piisavat maksustatavat kasumit maksustamisperioodil, mil talle maksti kasumit, igal juhul aga see, et maksustamisperioodil tekkinud kahjum kompenseeritakse kasumi jaotamisega, mis nimetatud direktiivi artikli 4 lõike 1 esimese taande kohaselt koosmõjus sama direktiivi artikli 4 lõikega 2 peavad jääma maksuvabaks, ning et neid kahjumeid pole emaettevõtja saadud kasumi ulatuses enam võimalik hilisemasse maksustamisperioodi üle kanda? 2. Juhul, kui direktiivi [90/435/EMÜ] tuleb tõlgendada nii, et [kõnealuse direktiivi] artikli 4 lõike 1 esimese taandega on vastuolus Euroopa Liidus asuva tütarettevõtja poolt emaettevõtjale makstud kasumit puudutav Belgia säte, siis kas direktiivi selle sättega on vastuolus ka selline Belgia säte, mis puudutab käesolevas kohtuasjas kõne all olevat olukorda, mil Belgias asuv emaettevõtja sai kasumit Belgias asuvalt tütarettevõtjalt, kui Belgia seadusandja otsustas direktiivi Belgia õigusesse üle võttes käsitleda siseriiklikke asjaolusid täpselt samamoodi nagu direktiiviga reguleeritud asjaolusid ning muutis seega Belgia õigust ka siseriiklike asjaolude suhtes? 3. Juhul, kui direktiivi [90/435/EMÜ] tuleb tõlgendada nii, et [kõnealuse direktiivi] artikli 4 lõike 1 esimese taandega on vastuolus Euroopa Liidus asuva tütarettevõtja poolt emaettevõtjale makstud kasumit puudutav Belgia säte, ja kui laiendada [Euroopa Kohtu 17. juuli 1997. aasta] otsust kohtuasjas [C-28/95: Leur-Bloem (EKL 1997, lk I-4161)] Belgias asuva tütarettevõtja poolt jaotatud kasumile, siis kas EÜ artikli 56 lõikega 1 on vastuolus see, et Belgia riik kohaldab vaidlusalust sätet endiselt muutmata kujul kolmandas riigis asuva tütarettevõtja poolt väljamakstud dividendidele, kuna neid dividende koheldakse siis ebasoodsamalt kui siseriiklikke ja Euroopa Liidu tütarettevõtjate dividende? 4. Kas EÜ artikliga 43 on vastuolus siseriiklik säte, mille kohaselt ettevõtte tulumaksuga maksustamisel piiratakse ettevõtja teises liikmesriigis asuva tütarettevõtja maksustamisperioodil jaotatud kasumi maksuvabastust esimeses liikmesriigis selle maksustamisperioodi kasumi suurusega, mille jooksul toimus kasumi jaotamine (pärast seda, kui sellest on maha arvatud kindlad seaduses loetletud summad), samas kui jaotatud kasum oleks täies ulatuses maksust vabastatud, kui sellel äriühingul oleks teises liikmesriigis püsiv tegevuskoht?”