ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 13. detsembri 2021. aasta määrus –

SESCAM

(kohtuasi C‑151/21)

Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Direktiiv 1999/70/EÜ – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Klausel 4 – Diskrimineerimiskeelu põhimõte – Rahvatervise valdkond – Teenistusstaaži eest ette nähtud lisatasu arvutamine – Liikmesriigi õigusnormid, milles alaliste koosseisuliste teenistujate puhul ei võeta teenistusstaaži eest ette nähtud lisatasu arvutamisel arvesse ajavahemikke, mis vastavad kõrgema kategooria ametikohal ajutiselt täidetud ülesannetele

1. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 1999/70 – Töötingimused – Mõiste – Kolme teenistusaasta lisatasud – Hõlmamine (Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa, klausli 4 punkt 1) (vt punkt 28)

2. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 1999/70 – Kohaldamisala – Rahvatervise teenistuste alaline koosseisuline teenistuja – Välistamine – Selle teenistuja poolt ajutiselt ülesannete täitmine kõrgema kategooria ametikohal – Liikmesriigi õigusnormid, millega ei anta temale õigust saada sellele kategooriale vastava teenistusstaaži eest ette nähtud kolme teenistusaasta lisatasu – See õigus on samas tähtajalisel töötajal – Lubatavus (Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa, klausel 4) (vt punktid 29–32)

Resolutsioon

18. märtsil 1999 sõlmitud raamkokkuleppe tähtajalise töö kohta, mis on toodud nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, klauslit 4 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, milles on ette nähtud, et alalise koosseisulise teenistuja puhul, kes täidab ajutiselt ülesandeid oma ametikategooriast kõrgema kategooria ametikohal, vastab kolme teenistusaasta lisatasu, mida tal on õigus saada, sellel viimati nimetatud ametikategoorial ette nähtud lisatasule, samas kui samasuguses olukorras oleva tähtajalise töötaja puhul vastab kolme teenistusaasta lisatasu selle ametikategooria, mille tööülesandeid tegelikult täideti, eest ette nähtud lisatasule.
Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 13. detsembri 2021. aasta määrus –

Autoridade Tributária e Aduaneira (kinnisvaratulu maksustamine II)

(kohtuasi C‑224/21) ( 1 )

Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Otsene maksustamine – Kinnisvaratulu maksustamine – ELTL artiklid 63 ja 65 – Kapitali vaba liikumine – Diskrimineerimine – Suurem maksukoormus mitteresidentide kinnisvaratulu puhul – Võimalus valida residentidega sama maksustamise kord

Kapitali vaba liikumine ja maksete vabadus – Piirangud – Maksuõigusnormid – Tulumaks – Suurem maksukoormus mitteresidentide kinnisvaratulu puhul – Lubamatus – Põhjendatus – Puudumine – Mitteresidentidest maksukohustuslaste võimalus valida residentidest maksukohustuslastele kohaldatav maksustamise kord – Mõju puudumine

(ELTL artikkel 63 ja artikli 65 lõige 1)

(vt punkt 33 ja resolutsioon)

Resolutsioon

ELTL artiklit 63 ja artikli 65 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus füüsilise isiku tulumaksu alased liikmesriigi õigusnormid, mis näevad selles liikmesriigis asuva kinnisvara müügist saadud tulu puhul süstemaatiliselt mitteresidentide jaoks ette suurema maksukoormuse kui see, mida kohaldataks sama tüüpi tehingu puhul residentide saadud tulu suhtes, ja seda vaatamata mitteresidentidele pakutud võimalusele valida residentidele kohaldatav maksustamise kord.

( 1 ) ELT C 252, 28.6.2021.
2.

ELTL artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, mille kohaselt on selles liikmesriigis elav äriühingu osanikust juht, kes ei saa teises liikmesriigis asuvalt äriühingult töötasu ega tulu, kohustatud registreerima esimesena nimetatud liikmesriigis sõiduki, mille see äriühing on tema käsutusse andnud, ilma et tal oleks võimalik tõendada oma tegelikku rolli nimetatud äriühingus, tingimusel et sõiduk ei ole ette nähtud alaliseks kasutamiseks peamiselt esimeses liikmesriigis ja et seda ei kasutata ka tegelikult nii.
Euroopa Kohtu (kümnes koda) 31. jaanuari 2022. aasta määrus –

TM (liiklusõnnetuse tagajärjel saamata jäänud tulu)

(kohtuasi C-28/21) ( 1 )

Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustus – Direktiiv 2009/103/EÜ – Artikkel 3 – Varakahju katmise kohustus – Ulatus – Liikmesriigi õigusnormid, mis kohustavad katma õnnetusse sattunud sõiduki pukseerimiskuludest üksnes selle osa, mis kanti selle liikmesriigi territooriumil, ja parkimiskuludest üksnes selle osa, mille tingis kriminaaluurimine või mõni muu põhjus

1. Eelotsuse küsimused – Vastus, mille võib selgelt tuletada kohtupraktikast – Kodukorra artikli 99 kohaldamine (ELTL artikkel 267; Euroopa Kohtu kodukord, artikkel 99) (vt punktid 24 ja 25)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Mootorsõiduki valdaja vastutuskindlustus – Direktiiv 2009/103 – Sõidukite kindlustamise kohustus – Ulatus – Piirid (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/103, artikkel 3) (vt punktid 27–32)

3. Õigusaktide ühtlustamine – Mootorsõiduki valdaja vastutuskindlustus – Direktiiv 2009/103 – Sõidukite kindlustamise kohustus – Varakahju katmise kohustus – Riigisisesed õigusnormid, mis välistavad saamata jäänud tulu katmise mootorsõiduki valdaja vastutuskindlustusega – Lubatavus – Tingimus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/103, artikli 3 esimene lõik) (vt punktid 33–36 ja resolutsioon)

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta artikli 3 esimest lõiku tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisene õigusakt, mille kohaselt mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustus ei kata sellist kahju, mis seisnes saamata jäänud tulus, tingimusel et seda kindlustuskaitse piirangut kohaldatakse nii, et kahjustatud isikut või kahjustatud sõiduki omanikku või valdajat ei koheldaks erinevalt nende elukoha liikmesriigi alusel.

( 1 ) ELT C 182, 10.5.2021.
5.

Apellatsioonkaebus – Väited – Asjaolude ja tõendite ebaõige hindamine – Vastuvõetamatus – Asjaolude ja tõendite hindamise kontroll Euroopa Kohtus – Välistamine, v.a tõendite moonutamise korral – Väide, et tõendeid on moonutatud – Nõue täpselt osutada moonutatud tõenditele ning kindlaks teha analüüsimisel tehtud vead, mis moonutuse kaasa tõid – Nõue, et moonutamine peab toimikumaterjalidest selgelt ilmnema (ELTL artikli 256 lõike 1 teine lõik; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik) (vt punktid 85–89, 92–94 ja 101)
5.

Apellatsioonkaebus – Väited – Asjaolude ja tõendite ebaõige hindamine – Vastuvõetamatus – Asjaolude ja tõendite hindamise kontroll Euroopa Kohtus – Välistamine, v.a tõendite moonutamise korral – Väide, et tõendeid on moonutatud – Nõue täpselt osutada moonutatud tõenditele ning kindlaks teha analüüsimisel tehtud vead, mis moonutuse kaasa tõid – Nõue, et moonutamine peab toimikumaterjalidest selgelt ilmnema (ELTL artikli 256 lõike 1 teine lõik; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik) (vt punktid 51 ja 52)
3.

Direktiivi 93/13 artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui juhul, kui ebaõiglane tingimus, milles määratakse kindlaks muutuva laenuintressi arvutamise aluseks olev baasindeks, on tühine, asendab liikmesriigi kohus selle indeksi seadusjärgse indeksiga, mida kohaldatakse juhul, kui lepingupooled ei ole kokku leppinud teisiti, kui neil kahel indeksil on samasugune mõju, tingimusel, et on täidetud 3. märtsi 2020. aasta kohtuotsuse Gómez del Moral Guasch (C‑125/18, EU:C:2020:138) punktis 67 toodud tingimused.
Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. mai 2022. aasta määrus –

Staatsanwaltschaft Köln (Rumeeniasse viidud laps)

(kohtuasi C‑724/21)

Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Liidu kodakondsus – ELTL artikkel 21 – Vabadus liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil – Alaealise rahvusvahelise röövi puhul ette nähtud spetsiifiline kriminaalkaristus – Piirang – Lapse kaitse – Proportsionaalsus

Liidu kodakondsus – Õigus vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil – Liikmesriigi õigusnormid, mis näevad ette kriminaalkaristuse juhul, kui lapsevanem viib lapse talle määratud erieestkostja juurest ära, et ta välisriiki viia – Õigusnormid, mille kohaselt karistatakse lapse viibimisel esimesena nimetatud liikmesriigi territooriumil samasuguse teo eest ainult juhul, kui see leiab aset vägivalda kasutades, tõsise kahjuga ähvardades või kavalusega – Lubamatus – Põhjendatus – Proportsionaalsus – Puudumine

(ELTL artikkel 21; nõukogu määrus nr 2201/2003, põhjendused 2 ja 21)

(vt punktid 24 ja 29–31 ning resolutsioon)

Resolutsioon

ELTL artiklit 21 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, milles on ette nähtud, et kui lapsevanem viib lapse tema elukoha määramiseks õigustatud erieestkostja juurest ära, et ta välisriiki viia, on tegemist kriminaalkorras karistatava teoga ka juhul, kui see ei leia aset vägivalda kasutades, tõsise kahjuga ähvardades või kavalusega, samas siis, kui laps asub esimesena nimetatud liikmesriigi territooriumil, karistatakse samasuguse teo eest ainult juhul, kui see leiab aset vägivalda kasutades, tõsise kahjuga ähvardades või kavalusega.
1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1393/2007 kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades („dokumentide kättetoimetamine“), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000 artikli 8 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et selle järgi on nõutud, et muus liikmesriigis kättetoimetatava dokumendi adressaati teavitataks selle määruse II lisas oleva tüüpvormi abil igal juhul sellest, et tal on õigus keelduda selle dokumendi vastuvõtmisest, sealhulgas juhul, kui see on koostatud keeles, millest see adressaat aru saab või kui sellele on lisatud tõlge sellisesse keelde või kui see on koostatud ettenähtud kättetoimetamiskoha ametlikus keeles või ühes selle ametlikest keeltest või kui sellele on lisatud tõlge sellisesse keelde.
Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 7. aprilli 2022. aasta määrus –

Elliniko Dimosio (õppehoonete koristajad)

(kohtuasi C‑133/21) ( 1 )

Eelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 1999/70/EÜ – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepe – Klausel 4 – Diskrimineerimiskeelu põhimõte – Järjestikused tähtajalised töölepingud avalikus sektoris – Riigisisesed õigusnormid, mis kehtestavad erineva kohtlemise töötasu valdkonnas töötajatele, kes töötavad tähtajalise tööjõu rendilepingu alusel ning tähtajatu töölepingu alusel – Põhjenduste puudumine – Mõiste „objektiivsed põhjused“

1. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 1999/70 – Mõiste „tähtajaline töötaja“ – Õppehoonete koristamiseks tähtajalise töövõtulepinguga tööle võetud töötajad – Hõlmamine (Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa klausli 2 punktid 1 ja 2, klausli 3 punkt 1 ning klausli 4 punkt 1) (vt punktid 39–44)

2. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 1999/70 – Töötingimused – Mõiste – Töötasu tingimused – Hõlmamine (Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa klausli 4 punkt 1) (vt punkt 45)

3. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 1999/70 – Tähtajaliste töötajate diskrimineerimise keeld – Riigisisesed õigusnormid, mis kehtestavad töötasu valdkonnas erineva kohtlemise tähtajalise töövõtulepingu alusel töötavate töötajate ja tähtajatu töölepingu alusel töötavate töötajate vahel – Objektiivsete põhjuste puudumine – Lubamatus (Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa klausli 4 punkt 1) (vt punktid 60–63 ja resolutsioon)

Resolutsioon

18. märtsil 1999 sõlmitud raamkokkulepe tähtajaliste töölepingute kohta – mis on esitatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, lisas – klausli 4 punkti 1 tuleb tõlgendada nii et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille alusel tähtajalise lepinguga töötajal, kelle leping on määratletud tööjõu rendilepinguna, ei ole õigust saada võrdväärset töötasu alatise töötaja omaga põhjusel, et ta tegi oma tööd tähtajalise lepingu alusel, teades, et leping oli mõeldud tööandja püsivate ja kestvate vajaduste rahuldamiseks.

( 1 ) ELT C 206, 31.5.2021.
Euroopa Kohtu (kümnes koda) 28. aprilli 2022. aasta määrus –

Rozhlas a televízia Slovenska

(kohtuasi C‑638/21)

Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 ja artikkel 94 – Ebaõiglased tingimused tarbijalepingutes – Direktiiv 93/13/EMÜ – Reguleerimisala – Riikliku ringhäälinguorganisatsiooni ja ringhäälingumaksu kohustuslasest füüsilise isiku vaheline õigussuhe – Ilmselge vastuvõetamatus

Eelotsuse küsimused – Vastuvõetavus – Küsimused, mis on esitatud ilma piisavalt täpsustamata põhjuseid, mis selgitavad, miks eelotsuse küsimustele vastamine on vajalik – Seotuse puudumine põhikohtuasja ja selle liidu õigusnormi vahel, millele on viidatud eelotsuse küsimustes – Ilmselge vastuvõetamatus

(ELTL artikkel 267; Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 23; Euroopa Kohtu kodukord, artikli 53 lõige 2 ja artikli 94 punkt c)

(vt punktid 14–16, 20, 23, 24 ja 26–29 ning resolutsioon)

Resolutsioon

Okresný súd Prešovi (Prešovi piirkondlik kohus, Slovakkia) 8. septembri 2021. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus on ilmselgelt vastuvõetamatu.
48

Sellest järeldub, et eeldatakse, et liidu õigust käsitlevad küsimused on asjakohased. Euroopa Kohus võib keelduda liikmesriigi kohtu esitatud eelotsuse küsimusele vastamast vaid siis, kui on ilmne, et taotletaval liidu õiguse tõlgendusel puudub igasugune seos põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega, kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele (26. märtsi 2020. aasta kohtuotsus A. P. (tingimuslikud meetmed), C‑2/19, EU:C:2020:237, punkt 26 ja seal viidatud kohtupraktika).
32

Samas on Euroopa Kohus juba otsustanud, et igal liikmesriigi kohtul, kelle lahendada on liidu õigusega reguleeritud vaidlus, peab olema õigus kohaldada esialgse õiguskaitse meetmeid, mis võimaldavad tagada nende õiguste – millele on tuginetud selle õiguse alusel – olemasolu kohta tehtava otsuse täielik toime, jättes vajaduse korral kohaldamata sellised riigisisesed õigusnormid, mis seda pädevust takistavad. See on nii seda enam, kui liikmesriigi pädev kohus otsustab menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule eelotsuse küsimused, kuna niisugused esialgse õiguskaitse meetmed võivad olla sobivad, et tagada ELTL artiklis 267 ette nähtud eelotsusetaotluste süsteemi kasulik mõju (vt selle kohta 19. juuni 1990. aasta kohtuotsus Factortame jt, C‑213/89, EU:C:1990:257, punktid 21–23).
Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 17. novembri 2022. aasta määrus –

PF (vanuse ülempiir psühholoogide politseiteenistusse töölevõtmisel)

(kohtuasi C‑569/21)

Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 21 – Direktiiv 2000/78/EÜ – Artikli 2 lõige 2, artikli 4 lõige 1 ja artikli 6 lõige 1 – Vanuselise diskrimineerimise keeld – Riigisisene õigusnorm, mis näeb ette, et tehniliste komissar‑psühholoogide töölevõtmisel on vanuse ülempiir 30 eluaastat – Põhjendused

1. Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78 – Kohaldamisala – Riigisisene õigusnorm, mis näeb ette, et tehniliste komissar‑psühholoogide töölevõtmisel on vanuse ülempiir 30 eluaastat – Hõlmamine (Nõukogu direktiiv 2000/78, artikli 3 lõike 1 punkt a) (vt punktid 45 ja 46)

2. Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78 – Vanuse alusel diskrimineerimise keeld – Riigisisene õigusnorm, mis näeb ette, et tehniliste komissar-psühholoogide töölevõtmisel on vanuse ülempiir 30 eluaastat – Oluline ja määrav kutsenõue nimetatud tegevusalal tegutsemiseks – Puudumine – Põhjendused – Puudumine – Lubamatus (Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 21; nõukogu direktiiv 2000/78, artikkel 1, artikli 2 lõige 2, artikli 4 lõige 1 ja artikli 6 lõige 1) (vt punktid 48, 49, 51–54, 56, 57, 59 ja 67–71 ning resolutsioon)

Resolutsioon

Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 2 lõiget 2, artikli 4 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 1 tuleb lähtuvalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklist 21 tõlgendada nii, et nendega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mis näeb ette, et psühholoogide politseiteenistusse töölevõtmiseks korraldatud konkursil osalemise vanuse ülempiir on 30 eluaastat.
Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 19. oktoobri 2022. aasta määrus – Comune di Portici

(kohtuasi C-777/21) ( 1 )

Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – ELTL artikkel 49 – Asutamisvabadus – ELTL artikkel 56 – Teenuste osutamise vabadus – Maanteeliiklus – Mootorsõidukite registreerimine ja maksustamine – Teises liikmesriigis registreeritud sõiduk – Juht, kes elab liikmesriigis, kus sõiduk on registreeritud, ja ühes teises liikmesriigis – Liikmesriigi õigusnormid, mis keelavad isikutel, kes on elanud selles liikmesriigis üle 60 päeva, liigelda seal välismaal registreeritud sõidukiga

Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Piirangud – Liikmesriigi õigusnormid, mis keelavad füüsilisest isikust ettevõtjal, kes on elanud liikmesriigis üle 60 päeva, liigelda seal teises liikmesriigis registreeritud sõidukiga – Sõiduk, mis ei ole mõeldud peamiselt kasutamiseks esimeses liikmesriigis ja seda tegelikult nii ka ei kasutata – Lubamatus – Põhjendatus – Puudumine

(ELTL artikkel 49)

(Vt punktid 16–19, 22, 23, 25–31 ja resolutsioon)

Resolutsioon

ELTL artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis keelavad liikmesriigis üle 60 päeva elanud füüsilisest isikust ettevõtjal liigelda selles liikmesriigis teises liikmesriigis registreeritud sõidukiga, kui see sõiduk ei ole mõeldud peamiselt alaliseks kasutamiseks esimeses liikmesriigis ja seda tegelikult nii ka ei kasutata.

( 1 ) ELT C 148, 4.4.2022.
Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 30. septembri 2022. aasta määrus –

ĒDIENS & KM.LV

(kohtuasi C‑592/21)

Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Riigihanked – Nõukogu direktiiv 2014/24/EL – Menetluse käik – Osalejate valimine – Valikukriteeriumid – Tehniline ja kutsealane suutlikkus – Artikli 58 lõige 4 – Tõendamisviisid – Euroopa ühtne hankedokument – Artikkel 59 – Teiste üksuste suutlikkusele tuginemine – Artikli 63 lõige 1 – Ettevõtjate kontsern – Kutsealast kogemust puudutav tingimus, mille peab täitma kontserni liige, kelle ülesandeks hankelepingu sõlmimise korral on sellise tegevuse läbiviimine, mis seda kogemust nõuab – Tingimus, mida ei ole hankedokumentides ette nähtud – Mõju puudumine solidaarvastutuse korrale täisühingu seisundi raames

1. Eelotsuse küsimused – Vastus, mis ei tekita põhjendatud kahtlust – Vastus, mille võib selgelt tuletada kohtupraktikast – Kodukorra artikli 99 kohaldamine (Euroopa Kohtu kodukord, artikkel 99) (vt punktid 18 ja 19)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Ehitustööde, asjade ja teenuste hankemenetlused – Direktiiv 2014/24 – Lepingute sõlmimine – Kvalitatiivse valiku kriteeriumid – Tehniline ja kutsealane pädevus – Võimalus tugineda teiste üksuste pädevusele – Tingimused – Töökogemus – Tingimus, mille peab täitma vaid see liige, kelle ülesanne on ettevõtjate ühenduses teostada neid tegevusi, milleks selline kogemus on nõutud – Lubatavus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24, artikli 58 lõige 4, artikkel 59 ja artikli 63 lõike 1 teine lõik) (vt punktid 25–29, 34 ja resolutsioon)

3. Õigusaktide ühtlustamine – Ehitustööde, asjade ja teenuste hankemenetlused – Direktiiv 2014/24 – Lepingute sõlmimine – Kvalitatiivse valiku kriteeriumid – Tehniline ja kutsealane pädevus – Võimalus tugineda teiste üksuste pädevusele – Tingimused – Täpsustuste puudumine hankedokumentides – Mõju (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/24, artikli 19 lõike 2 teine lõik) (vt punktid 30 ja 31)

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta artikli 63 lõiget 1 koostoimes selle artikliga 59

tuleb tõlgendada nii, et

kui teenuste riigihankelepingu sõlmimise korral ettevõtjate kontserniga on tõendatud, et sellise tegevuse läbiviimine, mille puhul on nõutud teatud kogemus, tehakse ülesandeks vaid ühele kontserni liikmele, võib pakkujast kontsern tugineda vaid selle kontserni liikme kogemusele, et tõendada, et ta täidab tingimuse, mille hankija selle direktiivi artikli 58 lõike 4 alusel kehtestas, ja seda isegi juhul, kui hankedokumentides ei ole otsesõnu ette nähtud, et kontserni liikmed peavad individuaalselt selle tingimuse täitma.
–

kui see asutus kriminaalmenetluse läbiviimiseks tehtud Euroopa vahistamismääruse raames tuvastab, et konkreetse juhtumi asjaoludel on põhjendatult alust arvata, et lähtudes eelkõige puudutatud isiku esitatud andmetest, mis on seotud tema isikliku olukorraga, kuriteo laadiga, mille tõttu tema suhtes menetlus toimub, ja faktilise kontekstiga, milles see Euroopa vahistamismäärus tehti, või lähtudes muudest asjaoludest, mis on olulised selle kohtukoosseisu sõltumatuse ja erapooletuse hindamisel, kes tõenäoliselt peab seda isikut puudutavat kriminaalasja lahendama, on sellel isikul tema üleandmise korral tegelik oht, et seda põhiõigust rikutakse.