AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS (teine koda)

5. juuni 2008

Kohtuasi F‑123/06

Marianne Timmer

versus

Euroopa Ühenduste Kontrollikoda

Avalik teenistus – Ametnikud – Hindamine – Kaebuse esitamise tähtaeg – Uus asjaolu – Vastuvõetamatus

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles M. Timmer palub esiteks tühistada ajavahemikul 1984–1997 tema kohta kontrollikoja tõlketalituse Hollandi keele osakonna juhataja X‑i poolt koostatud hindamisaruanded ja nendega seotud ja/või nendele järgnevad otsused, sealhulgas otsus X‑i ametisse nimetamise kohta, ja teiseks mõista kontrollikojalt välja hüvitis kogu varalise ja mittevaralise kahju eest, mis hagejale nende otsustega on tekitatud.

Otsus: Jätta hagi ilmse vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hagi – Eelnev halduskaebus – Tähtaeg

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

2. Ametnikud – Hagi – Tühistamisnõudega seotud kahju hüvitamise nõue – Tühistamisnõude vastuvõetamatus, mis toob kaasa kahju hüvitamise nõude vastuvõetamatuse

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

3. Menetlus – Hagiavaldus – Vorminõuded

1. Personalieeskirjade artiklites 90 ja 91 ette nähtud halduskaebuse ja hagi esitamise tähtajad on kehtestatud avalikes huvides ning neid ei tohi jätta poolte ja kohtuniku määrata, kuna need tähtajad on ette nähtud õiguslike olukordade selguse ja kindluse tagamiseks. Nende tähtaegade suhtes kehtivaid erandeid või kõrvalekaldeid tuleb tõlgendada kitsalt. Üksnes uute ja oluliste asjaolude esinemine võib õigustada sellise otsuse uuesti läbivaatamise taotluse esitamist, mida ei ole tähtaegselt vaidlustatud. Teisalt, kui hageja avastab hiljem asjaolu, mis eksisteeris juba varem, siis ei loeta seda asjaolu reeglina uueks asjaoluks, mille alusel hakkaksid hagi esitamise tähtajad uuesti kulgema, kuna sellega rikutaks õiguskindluse põhimõtet.

(vt punktid 34–36)

Viited:

Euroopa Kohus: 15. mai 1985, kohtuasi 127/84: Esly vs. komisjon (EKL 1985, lk 1437, punkt 10).

Esimese Astme Kohus: 21. veebruar 1995, kohtuasi T‑506/93: Moat vs. komisjon, (EKL AT 1995, lk I‑A‑43 ja II‑147, punkt 28); 11. juuli 1997, kohtuasi T‑16/97: Chauvin vs. komisjon (EKL AT 1997, lk I‑A‑237 ja II‑681, punktid 32 ja 37); 28. mai 1998, liidetud kohtuasjad T‑78/96 ja T‑170/96: W vs. komisjon, (EKL AT 1998, lk I‑A‑239 ja II‑745, punkt 68).

2. Ametnike kahju hüvitamise nõuded on vastuvõetamatud osas, milles need on vahetult seotud vastuvõetamatuks tunnistatud tühistamisnõuetega.

(vt punkt 49)

Viited:

Euroopa Kohus: 16. juuli 1981, kohtuasi 33/80: Albini vs. nõukogu ja komisjon (EKL 1981, lk 2141, punkt 18).

Esimese Astme Kohus: 24. märts 1993, kohtuasi T‑72/92: Benzler vs. komisjon (EKL 1993, lk II‑347, punktid 21 ja 22); 14. veebruar 2005, kohtuasi T‑406/03: Ravailhe vs. Regioonide komitee, (EKL AT 2005, lk I‑A‑19 ja II‑79, punkt 62).

3. Selleks, et kahju hüvitamise nõue oleks vastuvõetav, peab hagiavaldus sisaldama andmeid, mis võimaldaksid määratleda hageja poolt institutsioonile etteheidetavat käitumist, põhjuseid, miks hageja leiab, et selle käitumise ja väidetavalt tekkinud kahju vahel on põhjuslik seos, ning kahju laadi ja ulatust. Nõudel hüvitada ükskõik milline kahju puudub seevastu vajalik täpsus ning see nõue tuleb järelikult tunnistada vastuvõetamatuks.

(vt punkt 51)

Viited:

Euroopa Kohus: 2. detsember 1971, kohtuasi 5/71: Zuckerfabrik Schöppenstedt vs. nõukogu (EKL 1971, lk 975, punkt 9).

Esimese Astme Kohus: 29. jaanuar 1998, kohtuasi T‑157/96: Affatato vs. komisjon (EKL AT 1998, lk I‑A‑41 ja II‑97, punkt 45).