Kohtuasi T-45/01

Stephen G. Sanders jt

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Ühisettevõttes JET töötavad isikud — Ajutiste teenistujate õiguslikust staatusest erineva õigusliku staatuse kohaldamine — Varalise kahju hüvitamine”

Esimese Astme Kohtu otsus (esimene koda), 12. juuli 2007 II - 2670

Kohtuotsuse kokkuvõte

Arvudes väljendatud nõudeid — mis on esitatud kahju hüvitamise hagi raames pärast esialgse otsuse tegemist, milles Esimese Astme Kohus kohustas ühendust hüvitama Euratomi ühisettevõtte töötajatele ajutiste teenistujate õiguslikust staatusest erineva õigusliku staatuse kohaldamisega tekitatud kahju, ning mida on muudetud vastavalt esialgses otsuses kindlaks määratud kahju arvutamise korrale — ei saa pidada vastuvõetamatuks, kuna nende nõuete puhul on tegemist hagiavalduses sisalduvate nõuete lubatava laiendamisega, võttes eelkõige arvesse, et ühelt poolt oli Esimese Astme Kohus kahju arvutamiseks vajalikud kriteeriumid esimesel korral esialgses otsuses kindlaks määranud, ja teiselt poolt ei olnud kahju konkreetset koosseisu ja hüvitiste täpset arvutamise viisi veel käsitletud. Kuivõrd esialgses otsuses on määratud kindlaks ajavahemik, mille eest hüvitist makstakse, hüvitise koosseisu kuuluvad osad ja igal hagejal saadaoleva hüvitise täpse summa kindlaksmääramiseks kasutatav metoodika, siis peab iga hageja individuaalsete nõuete arvulist hinnangut olema kindlasti võimalik pärast kõnealust otsust korrigeerida. (vt punktid 21 ja 22)

Kahju hüvitamise hagi raames pärast esialgse otsuse tegemist, milles Esimese Astme Kohus kohustas ühendust hüvitama ühisettevõtte Joint European Torus (JET) töötajatele ajutiste teenistujate õiguslikust staatusest erineva õigusliku staatuse kohaldamisega tekitatud kahju, tuleb igale hagejale määratud palgaaste ja -järk hüvitatava ajavahemiku alguses määrata kindlaks tema tegelikku töölevõtmist arvesse võttes, kusjuures hüvitatav ajavahemik on viis aastat alates kuupäevast, mil jõustus kõige varem sõlmitud või pikendatud leping ja mis ei tohi olla varasem kui viis aastat. Kuigi Esimese Astme Kohus piiras õigust saada hüvitist kuni viie aastani, otsustas ta sellegipoolest, et asjaomased isikud oleksid pidanud algusest peale, st nende esmakordsest töölevõtmisest alates olema võetud teenistusse ajutise teenistuja lepingu alusel, kuna õigusvastane olukord on väldanud kogu ühisettevõtte projekti ajal. Järelikult ei saa iga hageja olukorda hüvitatava ajavahemiku alguses võrrelda olukorraga esmakordsel töölevõtmisel, vaid lähtuda tuleb asjaolust, et asjaomane isik oleks pidanud alates sellest, kui ta esmakordselt võeti tööle lepingulise teenistujana, olema tööle võetud ajutise teenistujana, mistõttu tuleb vajaduse korral võtta arvesse „teenistuskäik” enne kõnealust ajavahemikku. Selline „teenistuskäigu taastamise” meetod peab kindlasti hõlmama iga hageja võimalikku edutamist. Edutamiste kohta hüvitataval ajavahemikul leidis Esimese Astme Kohus JET-i projektimeeskonna liikmete olukorrale tuginedes, et hagejaid hoiti diskrimineerivas õiguslikus olukorras, mis kujutas endast süülist õigusvastast käitumist, ning et seetõttu tekkis neil kahju. Järelikult on Euratomi ajutiste teenistujate analoogne olukord, mida kasutatakse võrdluskriteeriumina määramaks kindlaks, kuidas oleks hagejate teenistuskäik edasi arenenud, JET-i projektimeeskonna liikmete — sellisel juhul soodsam — olukord. (vt punktid 49–51, 65 ja 68)

Esialgses otsuses, milles Esimese Astme Kohus kohustas ühendust hüvitama ühisettevõtte Joint European Torus (JET) töötajatele ajutiste teenistujate õiguslikust staatusest erineva õigusliku staatuse kohaldamisega tekitatud kahju, otsustas nimetatud kohus, et hagejate kahju tulenes erinevusest töötasu ja lisanduvate toetuste, mida hagejad oleksid saanud, kui nad oleksid töötanud JET-i projekti juures ajutiste teenistujatena, ning töötasu ja lisanduvate toetuste vahel, mida hagejad lepinguliste töötajatena tegelikult said. Esiteks nähtub sellest, et sellise ühenduse netosissetuleku kindlaksmääramiseks, mida iga hageja oleks Esimese Astme Kohtu määratud hüvitataval ajavahemikul saanud, kui ta oleks tööle võetud ajutise teenistujana, tuleb võtta arvesse kõiki neid toetusi, millele asjaomasel isikul oleks olnud õigus, lähtudes tema isiklikust ja ametialasest olukorrast, mille kohta ta saab tõendavaid dokumente esitada. Välja tuleb jätta aga hüvitised, mis võivad olla makstud lähetuste eest, kuna JET hüvitas kõik kulud, aga päevaraha määrasid oli vähendatud või ei makstud päevaraha üldse. Teiseks, et määrata kindlaks iga hageja siseriiklik netosissetulek, mis ta lepingulise töötajana hüvitataval ajavahemikul sai, tuleb võtta arvesse kogu see töötasu, mis asjaomased isikud sel viisil tegelikult said, ja eelkõige päevaraha, mida teatavad hagejad said seetõttu, et nad elavad JET-i asukohast kaugel. (vt punktid 77–79)