63

Neil asjaoludel otsustas Tribunale amministrativo regionale per la Sicilia (Sitsiilia maakonna halduskohus) mõlemas põhikohtuasjas menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused, mis on sõnastatud identselt, viidates kohtuasjas C‑14/21 laevale Sea Watch 4 ja kohtuasjas C‑15/21 laevale Sea Watch 3: „1. a) Kas laev, mille lipuriigi klassifikatsiooniühing klassifitseeris kaubalaevade alla, aga mis tegeleb tegelikult süstemaatiliselt ainult mittekaubandusliku tegevusega, nagu seda on nn search-and-rescue-tegevused [(edaspidi „SAR‑tegevus“ või „otsingu‑ ja päästetegevus“)] (millega tegeleb [Sea Watch laevade Sea Watch 4 ja Sea Watch 3] abil oma põhikirja alusel), kuulub direktiivi 2009/16 kohaldamisalasse ja kas seega võib [sadamariigi kontrolli] teostada ka selle laeva suhtes? b) Juhul, kui Euroopa Kohus leiab, et direktiivi 2009/16 kohaldamisalasse kuuluvad ka sellised laevad, siis kas selline riigisisene õigusnorm nagu seadusandliku dekreedi nr 53/2011 artikkel 3, millega võeti üle selle direktiivi artikkel 3, kuid mille lõikes 1 sätestatakse sõnaselgelt [sadamariigi] kontrolli kohaldamisala, piirates selle ainult kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavate laevadega ja jättes sellest lisaks lõbusõidujahtidele välja ka kaubalaevad, mis tegelikult kaubandusliku tegevusega ei tegele (ja mida seega selliseks tegevuseks ei kasutata), on selliselt tõlgendatud direktiiviga vastuolus? c) Lõpuks, kas võib põhjendatult leida, et kuna direktiivi 2009/16 kohaldamisala hõlmab [sellesse direktiivi] pärast direktiivi 2017. aastal tehtud muudatusi ka reisilaevu, siis kuuluvad sellesse kohaldamisalasse ka kaubalaevad, mis tegelevad süstemaatiliselt nn SAR‑tegevusega, võrdsustades merel eluohtlikku olukorda sattunud ja seetõttu päästetud inimeste veo sel viisil reisijateveoga? 2. Kas asjaolu, et laeval veetud inimeste arv ületas tunduvalt ohutusvahendite tunnistusel märgitud arvu, kuigi see tulenes nn SAR‑tegevusest, või asjaolu, et omatakse ohutusvahendite tunnistust, mis viitab tunduvalt väiksemale inimeste arvule kui tegelikult veetud inimeste arv, võib põhjendatult arvata I lisa II osa punktis 2A nimetatud esmatähtsate tegurite või I lisa II osa punktis 2B nimetatud ootamatute tegurite hulka, millele viidatakse direktiivi 2009/16 artiklis 11? 3. Kas sadamariigi volitus liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu üksikasjalikumalt kontrollida, nagu on ette nähtud direktiivi 2009/16 artiklis 13, võib hõlmata või peab hõlmama ka volitust kontrollida, millise tegevusega laev tegelikult tegeleb, sõltumata tegevusest, milleks lipuriik ja vastav klassifikatsiooniühing väljastas klassifikatsioonitunnistuse ja sellest tulenevad ohutustunnistused, ning järelikult volitust kontrollida, kas kõnealusel laeval on olemas tunnistused ja laev täidab üldisi nõudeid või eeskirju, mis on ette nähtud rahvusvahelisel tasandil vastu võetud standardites, mis käsitlevad meresõiduohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laeva pardal? Kui vastus on jaatav, siis kas kõnealust volitust võib kasutada ka laeva suhtes, mis tegelikult tegeleb süstemaatiliselt nn SAR‑tegevusega? 4. a) Kuidas tuleb tõlgendada [konventsiooni inimelude ohutusest merel] – millele viidatakse sõnaselgelt direktiivi 2009/16 artiklis 2 ja mille ühetaoline tõlgendus [liidu õiguses] tuleb seega tagada sadamariigi kontrolli eesmärgil ja sadamariigi kontrolli käigus – [artikli I] punkti b osas, milles see sätestab, et „[o]salisriigi valitsus kohustub kehtestama õigusakte ning võtma muid meetmeid, mis on vajalikud konventsiooni [täielikuks ja igakülgseks jõustamiseks, tagamaks, et inimelude ohutust silmas pidades oleksid laevad oma ettenähtud tegevuseks kõlblikud]“? Eelkõige, kas hinnangu puhul laeva ettenähtud tegevuseks kõlblikkuse kohta, mille sadamariigid peavad oma kontrollide põhjal koostama, tuleks ainsaks kontrollkriteeriumiks võtta nõuded, mis esitatakse klassifikatsiooni ja asjaomaste omandatud ohutustunnistuste alusel, mis saadi abstraktselt deklareeritud tegevuse alusel, või võib siiski arvestada ka tegevust, millega see laev tegelikult tegeleb? b) Seega, kas ka viidatud rahvusvahelist kriteeriumi arvesse võttes on sadamariikide ametiasutustel lisaks volitusele kontrollida, kas laevavarustus vastab lipuriigi väljastatud tunnistustes ette nähtud ja laeva abstraktsest klassifikatsioonist tulenevatele nõuetele, ka volitus hinnata laeval asuvate tunnistuste ning laevavarustuse nõuetele vastavust selle tegeliku tegevuse jaoks, mida ei ole klassifikatsioonitunnistuses märgitud ja mis seal märgitust erineb? c) Kas samad kaalutlused peab esitama ka IMO resolutsiooni [sadamariigi kontrolli kohta] [lisa] punkti 1.3.1 kohta osas, milles see sätestab, et „[e]espool jaos 1.2 viidatud asjakohaste konventsioonide sätete kohaselt vastutab ametiasutus (see tähendab lipuriigi valitsus) seaduste ja määruste kehtestamise ning kõikvõimalike muude meetmete võtmise eest, mis võivad olla vajalikud nendele konventsioonidele täieliku ning igakülgse õigusmõju andmiseks, tagamaks, et inimelude ohutust ja reostuse vältimist silmas pidades oleksid laevad oma ettenähtud tegevuseks kõlblikud ning meeskond kvalifitseeritud ja asjatundlik oma ülesannete täitmiseks“? 5. a) Kui Euroopa Kohus leiab, et sadamariigil on volitus hinnata tunnistuste omamist ja nõuete või eeskirjade järgimist tegevuse põhjal, milleks laev on tegelikult ette nähtud, siis kas sadamariik, kes tegi sadamariigi kontrolli, võib nõuda laeva kinnipidamise vältimiseks –lisaks juba olemasolevatele tunnistustele ja juba järgitavatele nõuetele või eeskirjadele – selliste meresõiduohutust ja merereostuse vältimist puudutavate tunnistuste olemasolu ning vastavate nõuete või eeskirjade järgimist, mis on seotud laeva tegeliku tegevusega, kõnealusel juhul täpsemalt nn SAR‑tegevusega? b) Kui punktile [a] vastatakse jaatavalt, siis kas seda, et lisaks juba olemasolevatele tunnistustele ja juba järgitavatele nõuetele või eeskirjadele võib laeva tegeliku tegevusega, konkreetsel juhul nn SAR‑tegevusega, seotud täiendavate tunnistuste omamist ja täiendavate nõuete või eeskirjade järgimist laeva kinnipidamise vältimiseks nõuda üksnes juhul, kui on olemas selge ning usaldusväärne rahvusvaheline või [liidu] õigusraamistik nn SAR‑tegevuse klassifikatsiooni ja vastavate meresõiduohutust ning reostuse vältimist puudutavate tunnistuste ning nõuete või eeskirjade kohta? c) Kui punktile [b] vastatakse eitavalt, siis kas seda, et lisaks olemasolevatele tunnistustele ning juba järgitavatele nõuetele või eeskirjadele omataks täiendavaid tunnistusi ning järgitaks täiendavaid nõudeid või eeskirju seoses tegeliku tegevuse, konkreetsel juhul täpsemalt nn SAR‑tegevusega, tuleb nõuda lipuriigi või sadamariigi õigusnormide alusel ning kas selleks on vaja esmase tasandi õigusnorme või sobivad ka teisese tasandi õigusnormid või isegi kõigest halduse üldnormid? d) Kui punktile [c] vastatakse jaatavalt, siis kas sadamariigil on kohustus viidata sadamariigi kontrolli käigus täpselt ning konkreetselt, millise (punkti [c] kohaselt kindlaks määratud) riigisiseses seaduses, määruses või halduse üldaktis sätestatud normi alusel tuleb kindlaks teha meresõiduohutust ja merereostuse vältimist puudutavad nõuded või tehnilised eeskirjad, mida sadamariigi kontrollitav laev peab nn SAR‑tegevusega tegelemiseks täitma, ning milliseid puuduste parandamise või kõrvaldamise tegevusi täpselt nõutakse, et tagada nende normide täitmine? e) Kas normi puudumisel sadamariigi või lipuriigi seaduses, määruses või halduse üldaktis võib sadamariigi ametiasutus igal konkreetsel juhul viidata ohutuse tagamiseks, merereostuse vältimiseks ning pardal elu‑ ja töökaitse tagamiseks ette nähtud nõuetele või tehnilistele eeskirjadele, mida [selle riigi poolt] kontrollitav laev peab nn SAR‑tegevusega tegelemiseks täitma? f) Kui punktidele [d] ja [e] vastatakse eitavalt, kas siis võib juhul, kui selles valdkonnas puuduvad lipuriigi konkreetsed juhised, pidada nn SAR‑tegevust vahepeal loa saanuks, ning seega ei saa seda tegevust kinnipidamiskorraldusega peatada, kui sadamariigi kontrolli all olev laev täidab eelmainitud nõudeid või eeskirju, mis kehtivad muu kategooria (konkreetsel juhul kaubalaevade) kohta ning mille tegelikku täitmist on lipuriik ka konkreetselt kinnitanud?“