EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(kolmas koda)

2. märts 2016

Bernd Loescher

versus

Euroopa Liidu Nõukogu

„Avalik teenistus — Ametnikud — Ametiühingu esindaja — Ametiühingu või kutseorganisatsiooni käsutuses olemine — 2014. aasta edutamine — Otsus hagejat mitte edutada — Personalieeskirjade artikkel 45 — Teenete võrdlemine — Personalieeskirjadest tuleneva sellise kohustuse puudumine, mis nõuaks erimeetodi kehtestamist ametiühingu või kutseorganisatsiooni käsutuses olevate töötajate teenete võrdlemiseks — Hindamisaruannete arvessevõtmine — Võetava vastutuse määra hindamine — Tõendid — Ilmse hindamisvea kontroll”

Ese:

ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega B. Loescher palub tühistada Euroopa Liidu Nõukogu ametisse nimetava asutuse otsuse mitte edutada hagejat 2014. aasta edutamise käigus palgaastmele AD 12.

Otsus:

Jätta hagi rahuldamata. Jätta B. Loescheri kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud.

Kokkuvõte

Kuivõrd ametisse nimetaval asutusel on ulatuslik kaalutlusõigus kehtestada selline menetlus või meetod, mida ta peab teenete võrdlevaks hindamiseks kõige sobivamaks, ei too ametiühingu või kutseorganisatsiooni käsutuses olevate ametnike teenete hindamiseks ad hoc erimeetodi ette nägemata jätmine kaasa mingit diskrimineerimist. Nii ei saa ametnik institutsioonilt nõuda niisuguste eeskirjade vastuvõtmist, millega nähtaks konkreetselt ette menetlused ja meetodid teatavaid personalieeskirjade järgseid ametikohti täitvate ametnike teenete võrdlemiseks. Töötajate esindajate tegevust ei tohiks hinnata institutsiooni teenistusüksuste hindajad. Töötajate esindajate tegevus ei kuulu nimetatud hindajate pädevusse, sest nende tegevus jääb väljapoole toimimisraamistikku, milles iga töötaja pädevust, tulemuslikkust ja tööalast käitumist personalieeskirjade artikli 43 alusel üldjuhul hinnatakse. Institutsioon, kes on kehtestanud hindamismenetluse, mida ta kohaldab ametiühingu või kutseorganisatsiooni käsutuses olevale ametnikule, täidab just seda nõuet, tingimusel et nimetatud menetlus võimaldab teisel ametiühingu või kutseorganisatsiooni käsutuses oleval ametnikul ilma hierarhilise alluvussuhteta tegutseda – pealegi ainsa – hindajana ja seeläbi hinnata huvitatud isiku pädevust, tulemuslikkust ja tööalast käitumist ajal, mil ta tegutseb kõnealuse ametiühingu või kutseorganisatsiooni käsutuses. (vt punktid 62–64) Viited: Euroopa Kohus: kohtuotsus, 1.7.1976, de Wind vs. komisjon, 62/75, EU:C:1976:103, punkt 17. Esimese Astme Kohus: kohtuotsused, 21.10.1992, Maurissen vs. Euroopa Kontrollikoda, T‑23/91, EU:T:1992:106, punkt 14; 26.9.1996, Maurissen vs. Euroopa Kontrollikoda, T‑192/94, EU:T:1996:133, punktid 41 ja 44, ja 19.10.2006, Buendía Sierra vs. komisjon, T‑311/04, EU:T:2006:329, punkt 131. Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused, 7.11.2007, Hinderyckx vs. nõukogu, F‑57/06, EU:F:2007:188, punkt 60, ja 14.7.2011, Praskevicius vs. parlament, F‑81/10, EU:F:2011:120, punkt 53.

Selleks, et muuta edutamissüsteem võimalikult õiglaseks, peab ametisse nimetav asutus vastavalt personalieeskirjade artiklile 45 kindlustama, et teenete võrdlev hindamine oleks objektiivne, tagades esiteks kõikidele ametnikele antud hinnangute võrreldavuse, luues selleks ühise hindamisskaala, ja ühtlustades teiseks hindamiskriteeriumid, mida hindajad kasutavad. Institutsiooni erinevate teenistusüksuste ametnike hindamisel võib nimelt esineda väga suur ebaühtlus ja see ebaühtlus tekitab raskusi, kui ametisse nimetav asutus peab läbi viima kõikide asjassepuutuvate ametnike teenete võrdleva hindamise, võttes seejuures arvesse võrdse kohtlemise põhimõtet. Sel puhul on sobiv niisugune hindamismeetod, mis seisneb institutsiooni erinevate teenistusüksuste analüütiliste hinnangute keskmise võrdlemises, võimaldades kõrvaldada erinevate hindajate hinnangust tuleneva subjektiivsuse. Seetõttu ei tundu olevat ebasobiv ametnikele hinnete andmist täiustav meetod, mille abil saab läbi viia kõigi edutatavate ametnike teenete võrdleva hindamise, kuna muu hulgas võimaldab see kõrvaldada erinevate hindajate subjektiivsuse – mõned hindajad on objektiivsemalt rangemad kui teised – hinnete andmisel. Lisaks on selle meetodi eesmärk viia ellu võrdse kohtlemise põhimõte, sest esiteks kohaldatakse seda võrdselt kõigile ametnikele, sealhulgas neile, kes on ametiühingu või kutseorganisatsiooni käsutuses ja kelle kohta koostab hindamisaruande üksainus hindaja, kes ei ole tema ülemus. Teiseks võimaldab see läbi viia teenete võrdleva hindamise võrreldava teabe ja andmete põhjal, mis käesoleval juhul koosnevad ühesuguses vormis koostatud hindamisaruannetest ja keskmistest kaalutud ning institutsiooni tasandil ühtlustatud hinnetest. (vt punktid 65, 67 ja 68) Viited: Esimese Astme Kohus: kohtuotsused, 3.10.2000, Cubero Vermurie vs. komisjon, T‑187/98, EU:T:2000:225, punkt 85, ja 19.10.2006, Buendía Sierra vs. komisjon, T‑311/04, EU:T:2006:329, punkt 169. Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus, 3.6.2015, Gross vs. Euroopa välisteenistus, F‑78/14, EU:F:2015:52, punktid 44 ja 45, mille peale on esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Üldkohtusse, kohtuotsus T‑472/15 P.

Töötajate esindaja teatavate ülesannete täitmine, näiteks tegutsemine personalikomitee esimehe või ametiühingu või kutseorganisatsiooni esimehena võimaldab teatud juhtudel eeldada, et juba iseenesest toob nimetatud esindusfunktsiooni täitmine kaasa kõrgetasemelise vastutuse. Siiski, kui niisuguse organisatsiooni käsutusse antud ametnik ei tõenda tal seoses uute personalieeskirjade vastuvõtmisega tegelikult ja konkreetselt olnud vastutuse taset ja kestust, siis ei saa lugeda tõendatuks, et ametisse nimetav asutus ei või oma laia kaalutlusõigust arvestades edutamisel leida, et teiste, kõrgemale palgaastmele edutatud ametnike ülesanded, mida need ametnikud on täitnud pidevalt, mitte lühiajaliselt, eeldavad ametiühingu või kutseorganisatsiooni käsutusse antud ametniku vastutusest kõrgemat vastutuse taset. Avaliku Teenistuse Kohus ei saa selles küsimuses seaduslikkuse kontrolli läbi viies üksikasjalikult uurida kõikide edutatavate ametnike toimikuid, veendumaks, et ta nõustub ametisse nimetava asutuse järeldusega, ega asendada ametisse nimetava asutuse hinnangut enda hinnanguga asjassepuutuvate ametnike kvalifikatsioonile ja teenetele. (vt punktid 79, 80 ja 82)