28

Esimene väide, et vaidlusaluse määruse õigusliku aluse tõlgendamisel on rikutud õigusnormi, puudutab vaidlustatud kohtuotsuse järgmisi punkte: „57 […] tuleb tõdeda, et vaidlustatud määruse eesmärk on uuendada Myanmari Liidu suhtes kehtestatud piiravaid meetmeid ja muuta need rangemaks. Vaidlustatud määruse põhjendusest 6 nähtuvalt on nõukogu ja rahvusvaheline üldsus juba üle kümne aasta mõistnud korduvalt hukka Myanmari sõjaväelise režiimi tegevuse, eelkõige põhiõiguste piiramise, ning võttes arvesse režiimipoolset pikaajalist ja pidevat põhiõiguste tõsist rikkumist, on nõukogu võetud piiravate meetmete eesmärk kaasa aidata põhiliste inimõiguste edendamisele ning kaitsta avalikku kõlblust. 58 Seega on vaidlustatud määrus üldiselt suunatud selgelt kolmanda riigi, st Myanmari Liidu vastu. […] 61 […] olgu märgitud, et kohtupraktika kohaselt võib kolmanda riigi mõiste EÜ artiklite 60 ja 301 tähenduses hõlmata sellise riigi juhte ning isikuid ja üksusi, kes on nende juhtidega seotud või keda need juhid otseselt või kaudselt kontrollivad [3. septembri 2008. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-402/05 P ja C-415/05 P: Kadi ja Al Barakaat International Foundation vs. nõukogu ja komisjon (EKL 2008, lk I-6351, punkt 166)]. Kolmanda riigi juhtidega seotud isikuks kvalifitseerimiseks peab asjassepuutuva isiku ja kõnesoleva režiimi vahel olema piisav seos. […] 66 Veel tuleb märkida, et nõukogu on õigesti leidnud, et Myanmari sõjaväelise režiimi tähtsaid ettevõttejuhte, nagu hageja isa, kes on Htoo Trading Co ja Htoo Construction Co tegevdirektor, võib pidada režiimiga seotud isikuteks. Myanmaris ei saaks nende ettevõtete äritegevus ilma režiimipoolsete soodustusteta edeneda. Ettevõttejuhid saavad oma ametikoha tõttu kasu riigi majanduspoliitikast. Järelikult on nende ettevõttejuhtide ja sõjaväelise režiimi vahel tihe seos. 67 Mis puudutab juhtide pereliikmeid, siis on lubatav eeldada, et nad saavad juhtide ametikohast kasu, nii et miski ei takista tegemast järeldust, et nad saavad samuti valitsuse majanduspoliitikast kasu. 68 Kuid eelduse, et kolmanda riigi tähtsate ettevõttejuhtide pereliikmed saavad samuti kasu selle riigi valitsuse majanduspoliitikast, saab kummutada, kui hageja suudab tõendada, et tema ja pereliikmeks oleva juhi vahel puudub tihe seos. 69 Sellega seoses olgu märgitud, et hageja ei ole tõendanud, et tal oleks puudunud seos oma isaga, nii et tema isa positsioon tähtsa ettevõttejuhina ei võimaldanud tal Myanmari valitsuse majanduspoliitikast kasu saada. Kohtuistungil hageja küll kinnitas, et ta elas alates 13-aastaseks saamisest koos oma emaga Singapuris, et ta ei ole kunagi isa heaks töötanud ning tal pole ühtki aktsiat Myanmari äriühingutes. Siiski ei täpsustanud ta nende rahaliste vahendite päritolu, mis võimaldasid ta olla aktsionär kahes oma isa äriühingus, mis asutati Singapuris aastatel 2005–2007. 70 EÜ artikli 301 kohaselt võib ühendus majandussuhted kolmanda riigiga ka täielikult katkestada. Selle elluviimiseks võib nõukogu võtta vastavalt EÜ artiklile 60 kapitali liikumise ja maksetega seotud vajalikke kiireloomulisi meetmeid. Kolmanda riigi suhtes kehtestatud üldine majandusembargo puudutaks kõiki isikuid Myanmaris, mitte üksnes neid, kes saavad Myanmari sõjaväelise režiimi majanduspoliitikast kasu nende isikliku olukorra tõttu selles riigis. Seda enam tuleb käesolevas asjas asuda seisukohale, et piiravad meetmed, mille aluseks on suunatud ja selektiivsed sanktsioonid teatud isikukategooriate vastu, keda nõukogu peab režiimiga seotuks, sealhulgas asjassepuutuva kolmanda riigi tähtsate ettevõttejuhtide pereliikmed, kuuluvad EÜ artiklite 60 ja 301 kohaldamisalasse. […] 72 Lisaks olgu märgitud, et pereliikmete arvamist isikute hulka, kelle vastu on suunatud Myanmari Liidu suhtes võetud piiravad meetmed, õigustavad tõhususe kaalutlused. […]. Tähtsate ettevõttejuhtide pereliikmete hõlmamine hoiab ära kõnesolevatest piirangutest kõrvalehoidmise juhtide vara üleandmisega nende pereliikmetele.”