Kohtuasi C-384/02

Kriminaalasi

Knud Grøngaardi

ja

Allan Bangi

süüdistuses

(Københavns Byret’i eelotsusetaotlus)

Direktiiv 89/592/EMÜ – Siseringitehingud – Siseteabe avaldamine kolmandatele isikutele – Keeld

Kohtuotsuse kokkuvõte

Õigusaktide ühtlustamine – Siseringitehingud – Direktiiv 89/592 – Keeld avaldada siseteavet kolmandatele isikutele – Erand – Siseteabe avaldamine tööga seotud tavapärase tegevuse käigus – Mõiste – Haldusnõukogu liige või ettevõtete grupi kontaktkomitee liige, kes avaldab siseteavet selle isiku valinud töötajaid ühendava kutseliidu esimehele – Lubatavus – Tingimused – Esimees, kes avaldab siseteavet kolleegidele – Lubatavus – Tingimused

(Nõukogu direktiiv 89/592, artikli 3 punkt a)

Direktiivi 89/592 siseringitehinguid käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta artikli 3 punktiga a – mis keelab teatud isikutel avaldada siseteavet kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui see toimub siseteavet valdava isiku töö, ametikoha või ülesannetega seotud tavapärase tegevuse käigus – on vastuolus, kui isik, kes saab siseteavet töötajate esindajana äriühingu haldusnõukogus või ettevõtete grupi kontaktkomitee liikmena, avaldab selle teabe sellise kutseliidu esimehele, mis ühendab kõnealuseid töötajaid ja on nimetanud selle isiku kontaktkomitee liikmeks, välja arvatud juhul, kui teabe avaldamise ja töö, ametikoha või ülesannetega seotud tegevuse vahel on tihe seos ning teabe avaldamine on töö, ametikoha või ülesannetega seotud tegevuseks hädavajalik.

Asja läbivaatamisel peab siseriiklik kohus, lähtudes kohaldatavatest siseriiklikest normidest, võtma eelkõige arvesse asjaolu, et erandit siseteabe avaldamise keelust tuleb tõlgendada kitsalt, ja asjaolu, et iga järgnev avaldamine võib suurendada ohtu, et seda teavet kasutatakse eesmärgil, mis on vastuolus direktiiviga 89/592, ning siseteabe tundlikkust.

Artikli 3 punktiga a on vastuolus, kui kutseliidu esimees avaldab siseteavet oma kolleegidele, näiteks kutseliidu aseesimeestele ja kutseliidu sekretariaadi kõrgeima ametiastmega ülemale, välja arvatud samadel tingimustel. Asja läbivaatamisel peab siseriiklik kohus, lähtudes kohaldatavatest siseriiklikest normidest, võtma eelkõige arvesse neidsamu kriteeriume.

(vt punktid 48, 54, resolutiivosa punktid 1 ja 2)

EUROOPA KOHTU OTSUS (suurkoda)

22. november 2005( )

Direktiiv 89/592/EMÜ – Siseringitehingud – Siseteabe avaldamine kolmandatele isikutele – Keeld

Kohtuasjas C-384/02,

mille esemeks on EÜ artikli 234 alusel Københavns Byret’i (Taani) 14. augusti 2002. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 25. oktoobril 2002, kriminaalasjas

Knud Grøngaardi,

Allan Bangi

süüdistuses,

EUROOPA KOHUS (suurkoda),

koosseisus: president V. Skouris, kodade esimehed P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas, kohtunikud J.-P. Puissochet, R. Schintgen, S. von Bahr (ettekandja), J. N. Cunha Rodrigues ja R. Silva de Lapuerta,

kohtujurist: M. Poiares Maduro,

kohtusekretär: asekohtusekretär H. von Holstein,

arvestades kirjalikus menetluses ja 24. märtsi 2004. aasta kohtuistungil esitatut,

arvestades kirjalikke märkusi, mille esitasid:

– Knud Grøngaard, esindaja: advokat L. Kjeldsen,

– Allan Bang, esindaja: advokat J. Juul,

– Taani valitsus, esindajad: J. Bering Liisberg ja J. Molde,

– Rootsi valitsus, esindaja: A. Kruse,

– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: N. B. Rasmussen ja G. Zavvos,

olles 25. mai 2004. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,

on teinud järgmise

otsuse

1 Eelotsusetaotlus käsitleb nõukogu 13. novembri 1989. aasta direktiivi 89/592/EMÜ siseringitehinguid käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta (EÜT L 334, lk 30) artikli 3 punkti a tõlgendamist.

2 Taotlus esitati kriminaalmenetluses, mis oli algatatud K. Grøngaardi ja A. Bangi vastu seoses Taani õigusesse direktiivi 89/592 üle võtva väärtpaberituruseaduse (værdipapirhandelsloven) rikkumisega.

Õiguslik raamistik

Ühenduse õigusnormid

3 Direktiivi 89/592 artikkel 1 sätestab:

„Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) siseteave – avaldamata täpne teave, mis puudutab üht või mitut vabalt kaubeldavate väärtpaberite emitenti või vabalt kaubeldavat väärtpaberit ja mis avaldatuna tõenäoliselt mõjutaks olulisel määral kõnealuse väärtpaberi või väärtpaberite hinda.” [Siin ja edaspidi on osundatud direktiivi tsiteeritud mitteametlikus tõlkes.]

4 Sama direktiivi artikli 2 lõige 1 sätestab:

„1. Iga liikmesriik keelab isikutel, kes

– emitendi haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmena,

– osaluse tõttu emitendi kapitalis

või

– oma töö, ametikoha või ülesannete tõttu sellisele teabele ligi pääsedes

valdavad siseteavet, kasutada seda teavet asjaoludest täielikult informeerituna selleks, et otsesel või kaudsel teel omandada või võõrandada enda või kolmandate isikute arvel sellise infoga seotud emitendi või emitentide vabalt kaubeldavaid väärtpabereid.”

5 Direktiivi artikkel 3 sätestab:

„Iga liikmesriik keelab siseteavet valdavatel isikutel, kelle kohta kehtib artiklis 2 sätestatud keeld,

a) avaldada seda siseteavet kolmandatele isikutele, välja arvatud juhul, kui see toimub siseteavet valdava isiku töö, ametikoha või ülesannetega seotud tavapärase tegevuse käigus;

b) soovitada kolmandatel isikutel siseteabe põhjal omandada või võõrandada vabalt kaubeldavaid väärtpabereid, mis on määratletud artikli 1 lõike 2 viimases lõigus, või mõjutada neid seda tegema.”

6 Direktiivi 89/592 artikkel 4 sätestab:

„Iga liikmesriik laiendab artiklis 2 sätestatud keeldu ka kõigile selles artiklis nimetamata isikutele, kes asjaoludest täielikult informeerituna valdavad siseteavet, mille otsene või kaudne allikas saab olla ainult artiklis 2 tähendatud isik.”

7 Direktiivi artikkel 6 sätestab:

„Iga liikmesriik võib võtta vastu käesoleva direktiiviga kehtestatust rangemad sätted või lisasätted tingimusel, et neid sätteid kohaldatakse üldiselt. Eelkõige võib ta laiendada artiklis 2 sätestatud keelu ulatust ning kehtestada artiklis 4 tähendatud isikutele artiklis 3 sätestatud keelud.”

Siseriiklikud õigusnormid

8 Direktiiv 89/592 võeti Taani õigusesse üle väärtpaberituruseaduse §‑dega 34–39 ja 93–96.

9 Seaduse § 35 lõige 1 sätestab:

„Vabalt kaubeldavate väärtpaberite ostu või müügiga või selle soovitamisega ei või tegelda isik, kes valdab siseteavet, mis võib avaldada mõju tehingule.”

10 Seaduse § 36 lõige 1 on sõnastatud järgmiselt:

„Siseteavet valdaval isikul on keelatud seda avaldada teisele isikule, välja arvatud juhul, kui see toimub siseteavet valdava isiku töö, ametikoha või ülesannetega seotud tavapärase tegevuse käigus.”

11 § 36 lõikes 1 sätestatud avaldamiskeeld hõlmab kõiki siseteavet valdavaid isikuid, olenemata sellest, kas isik kuulub direktiivi 89/592 artiklis 2 loetletud isikute hulka või on ta saanud siseteabe valdajaks muul viisil.

12 Väärtpaberituruseaduse § 94 lõike 1 punkt 1 sätestab, et sama seaduse § 36 lõike 1 rikkumise korral on karistuseks rahatrahv või kuni aasta ja kuue kuu pikkune vangistus.

Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimused

13 A. Bang on Finansforbundeti – finantssektori töötajate ametiühingu – esimees. Finansforbundetil on ligi 50 000 liiget.

14 K. Grøngaard oli töötajate nimetatud liige äriühingu RealDanmark haldusnõukogus. RealDanmark on tähtis finantsasutus, mis on noteeritud börsil ja millel on ligi 7000 töötajat. Finansforbundet nimetas K. Grøngaardi ka RealDanmarki kontserni kontaktkomitee (edaspidi „kontaktkomitee”) liikmeks. See komitee moodustati Finansforbundeti ja RealDanmarki vahel sõlmitud kokkuleppe alusel. K. Grøngaard esindas komitees ametiühingut. K. Grøngaard oli ka Kapitalkredsi esimees. Kapitalkreds on üks Finansforbundeti 11 sektsioonist, millel on ligi 6500 liiget ja kuhu kuulub üle 90% RealDanmarki töötajatest.

15 RealDanmarki haldusnõukogu erakorralise koosoleku järel avaldas K. Grøngaard 23. augustil 2000 A. Bangile teavet kava kohta alustada ühinemisläbirääkimisi Danske Bankiga, teise tähtsa Taani finantsasutusega.

16 Ajavahemikus 28. augustist 4. septembrini 2000 konsulteeris A. Bang oma kahe asetäitjaga – Madseni ja Nielseniga – ning Christenseniga, kes on tema kolleeg Finansforbundeti sekretariaadis, avaldades neile teabe, mille ta oli saanud K. Grøngaardilt. 31. augustil 2000 ostis Christensen ligi 48 000 euro eest RealDanmarki aktsiaid.

17 K. Grøngaard osales 18. septembril 2000 RealDanmarki haldusnõukogu koosolekul, kus arutati ühinemise üksikasju. 22. septembril 2000 osales K. Grøngaard kontaktkomitee erakorralisel koosolekul, kus samuti käsitleti ühinemise üksikasju. Ta pöördus 26. septembril 2000 uuesti A. Bangi poole, et aidata töötajatel toime tulla ühinemise tagajärgedega. Nad arutasid eelkõige ühinemise ajakava, samuti RealDanmarki aktsiate hinna eeldatavat tõusu 60%–70%.

18 A. Bang avaldas 27. ja 28. septembril 2000 Finansforbundeti sekretariaadiülemale Larsenile ja oma kolleegile Christensenile teabe, mis käsitles eelkõige ühinemisest teatamise kuupäeva ja eeldatavat aktsiate asendussuhet. 29. septembril 2000 ostis Christensen ligi 214 000 euro eest täiendavalt RealDanmarki aktsiaid.

19 RealDanmarki ja Danske Banki ühinemine avalikustati 2. oktoobril 2000 ning RealDanmarki aktsiate hind tõusis ligi 65%. Christensen müüs talle kuulunud RealDanmarki aktsiad 2. ja 3. oktoobril 2000, saades kokku ligi 180 000 eurot kasumit. Väärtpaberituruseaduse § 35 lõikes 1 keelatud siseringitehingute eest mõisteti talle kuus kuud vangistust.

20 K. Grøngaard ja A. Bang anti nimetatud seaduse § 36 lõikega 1 keelatud teabe avaldamises süüdistatuna kohtu alla Københavns Byretis.

21 Asja läbi vaatav Københavns Byret otsustas menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:

„1. Kas direktiivi 89/592 artikli 3 punktiga a on vastuolus see, kui isik avaldab siseteabe, mille ta on saanud töötajate nimetatud haldusnõukogu liikmena sellises ettevõttes, mille kohta see siseteave käib, ja kui ta avaldab selle teabe sellise kutseliidu esimehele, mis ühendab töötajaid, kes on nimetanud selle isiku juhtkonda?

2. Kas direktiivi 89/592 artikli 3 punktiga a on vastuolus see, kui isik avaldab siseteabe, mille ta on saanud ettevõtte kontaktkomitee liikmena ja kui ta avaldab selle teabe sellise kutseliidu esimehele, kes on nimetanud selle isiku kontaktkomitee liikmeks?

3. Kas direktiivi 89/592 artikli 3 punktiga a on vastuolus see, kui kutseliidu esimees avaldab siseteabe, mille ta on saanud esimeses küsimuses kirjeldatud asjaoludel ja kui ta avaldab selle

a) oma kahele asetäitjale,

b) kutseliidu sekretariaadi kõrgeima ametiastmega ülemale ja

c) oma kolleegidele kutseliidu sekretariaadis?

4. Kas direktiivi 89/592 artikli 3 punktiga a on vastuolus see, kui kutseliidu esimees avaldab siseteabe, mille ta on saanud teises küsimuses kirjeldatud asjaoludel ja kui ta avaldab selle

a) oma kahele asetäitjale,

b) kutseliidu sekretariaadi kõrgeima ametiastmega ülemale ja

c) oma kolleegidele kutseliidu sekretariaadis?

5. Kuidas mõjutab vastust esimesele neljale küsimusele asjaolu, et avaldatud siseteave on

a) teave selle kohta, et kaks börsil noteeritud äriühingut on alustanud ühinemisläbirääkimisi,

b) teave kahe börsil noteeritud äriühingu ühinemise kuupäeva kohta või

c) teave, mis käsitleb börsil noteeritud aktsiate hinnatõusu suurust, mida võib eeldada seetõttu, et nimetatud äriühing ühineb teise börsil noteeritud äriühinguga?”

Eelotsuse küsimused

Esialgsed märkused

22 Direktiiv 89/592 keelab siseringitehingud, et kaitsta investorite usaldust vabalt kaubeldavate väärtpaberite järelturu vastu ja seeläbi tagada nimetatud turu nõuetekohane toimimine.

23 Direktiivi 89/592 artikkel 2 keelab isikutel, kes eelkõige haldusorgani liikmena või oma töö, ametikoha või ülesannete tõttu pääsevad ligi siseteabele – st avaldamata täpsele teabele, mis võib olulisel määral mõjutada vabalt kaubeldava väärtpaberi või väärtpaberite hinda –, kasutada seda teavet kõnealuste väärtpaberite omandamiseks või võõrandamiseks.

24 Selleks et piirata isikute arvu, kes võiksid sellist teavet kasutada teabega seotud väärtpaberite võõrandamiseks või omandamiseks, keelab direktiivi 89/592 artikkel 3 sama direktiivi artiklis 2 mainitud isikutel avaldada siseteavet kolmandatele isikutele.

25 Selline keeld ei ole siiski absoluutne.

26 Direktiivi 89/592 artikli 3 punkti a kohaselt ei kehti siseteabe avaldamise keeld juhul, kui siseteabe avaldamine toimub isiku töö, ametikoha või ülesannetega seotud tavapärase tegevuse käigus.

27 Kuigi kasutatud sõnastust arvestades võib see reegel hõlmata väga erinevaid olukordi, tuleb seda kui erandit üldkeelust ning direktiivi 89/592 kasulikku toimet silmas pidades tõlgendada kitsalt.

28 Direktiivi 89/592 artikli 3 punkti a kitsast tõlgendamist ei mõjuta K. Grøngaardi ja A. Bangi vastu algatatud menetluse kriminaalõiguslik laad ega sellises menetluses kohaldatavate karistuste seaduslikkuse põhimõte. Nagu kohtujurist on oma ettepaneku punktis 24 märkinud, ei sõltu direktiivi kohaldamisala tõlgendus sellest, kas menetlus, mille käigus see on tõusetunud, on tsiviil-, haldus- või kriminaalõiguslik.

29 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on tagada õiguskindluse põhimõtte järgimine, kui ta direktiivi teksti ja eesmärki silmas pidades tõlgendab direktiivi täitmiseks vastuvõetud siseriiklikke õigusnorme (vt 12. detsembri 1996. aasta otsus liidetud kohtuasjades C‑74/95 ja C‑129/95: X, EKL 1996, lk I-6609, punkt 26).

30 Veel tuleb märkida, et siseriikliku kohtu kohustus lähtuda direktiivi sisust, kui ta tõlgendab asjaomaseid siseriikliku õiguse sätteid, on piiratud, eelkõige juhul, kui sellise tõlgenduse tulemusel kohaldatakse või raskendatakse direktiivi alusel ja selle rakendamiseks vastuvõetud seadusest sõltumata nende isikute kriminaalvastutust, kes on neid sätteid rikkunud (vt eelkõige 8. oktoobri 1987. aasta otsus kohtuasjas 80/86: Kolpinghuis Nijmegen, EKL 1987, lk 3969, punkt 13, ja eespool viidatud otsus X kohtuasjas, punkt 24).

31 Direktiivi 89/592 artikli 3 punktis a sätestatud erandi ulatuse kohta tuleb märkida, et nõudes, et siseteabe avaldamine peab olema toimunud isiku töö, ametikoha või ülesannetega seotud tavapärase tegevuse käigus, seab kõnealune erand avaldamise õiguspärasuse tingimuseks tiheda seose teabe avaldamise ja töö, ametikoha või ülesannetega seotud tegevuse vahel.

32 Viimati mainitud tingimuse ulatust tuleb hinnata direktiivi 89/592 eesmärkidest lähtudes.

33 Direktiivi 89/592 teisest ja viiendast põhjendusest nähtub, et selle eesmärk on tagada vabalt kaubeldavate väärtpaberite järelturu nõuetekohane toimimine ja säilitada investorite usaldus, mis põhineb eelkõige asjaolul, et neid koheldakse võrdväärsena ja kaitstakse siseteabe õigusvastase kasutamise eest.

34 Pidades silmas neid eesmärke ja võttes arvesse seda, et direktiivi 89/592 artikli 3 punkti a näol on tegemist erandiga, mida tuleb tõlgendada kitsalt, on sellise teabe avaldamine õigustatud ainult juhul, kui see on töö, ametikoha või ülesannetega seotud tegevuseks hädavajalik ning kui seejuures järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet.

35 Korduva avaldamise korral peab neile tingimustele vastama iga avaldamisjuhtum, et kuuluda direktiivi 89/592 artikli 3 punktis a sätestatud erandi alla.

36 Siseteabe avaldamise vajalikkuse hindamisel tuleb muu hulgas arvesse võtta asjaolu, et iga järgnev avaldamine võib suurendada ohtu, et seda teavet kasutatakse eesmärgil, mis on vastuolus direktiiviga 89/592.

37 Selleks et teha kindlaks, kas konkreetsel juhul on avaldamine õigustatud, tuleb arvestada ka asjassepuutuva siseteabe tundlikkust.

38 Eriti ettevaatlik tuleb olla juhul, kui tegemist on sellise siseteabe avaldamisega, mis ilmselgelt võib märgatavalt mõjutada asjaomaste väärtpaberite hinda. Selles kontekstis tuleb märkida, et kahe börsil noteeritud äriühingu ühinemist käsitlev siseteave on üldreeglina eriti tundlik teave.

39 Veel tuleb märkida, et direktiivi 89/592 artikli 3 punktis a sätestatud erandit hinnates tuleb arvestada kohaldatava siseriikliku õiguse erijooni.

40 See, mida pidada töö, ametikoha või ülesannetega seotud tegevuseks, sõltub peamiselt erinevates siseriiklikes õiguskordades neid küsimusi reguleerivatest normidest, kuna selles valdkonnas ei ole ühtlustamist toimunud.

41 Viimaseks tuleb märkida, et direktiiv 89/592 määrab kindlaks miinimumnõuded seoses siseteabe kasutamise ja avaldamise keeluga.

42 Direktiivi 89/592 artikli 6 alusel võib iga liikmesriik võtta vastu direktiiviga kehtestatust veel rangemad sätted.

Esimene ja teine küsimus

43 Kahe esimese küsimusega, mida tuleb käsitleda koos, tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 89/592 artikli 3 punktiga a on vastuolus, kui isik, kes saab siseteavet töötajate esindajana äriühingu haldusnõukogus või ettevõtete grupi kontaktkomitee liikmena, avaldab selle teabe sellise kutseliidu esimehele, mis ühendab kõnealuseid töötajaid ja on nimetanud selle isiku kontaktkomitee liikmeks.

44 Sellega seoses tuleb kõigepealt märkida, et kapitaliühingute haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite staatus ja tegevus, samuti töötajate esindajate staatus ja ülesanded nende koosseisus on reguleeritud peamiselt liikmesriikide õiguskorraga.

45 Sama kehtib kontaktkomitee staatuse ja tegevuse suhtes.

46 Sellest järeldub, et vastus küsimusele, kas siseteabe avaldamine sellise isiku poolt kõnealuse kutseliidu esimehele on seotud tema tavapäraste ülesannete täitmisega, sõltub suurel määral normidest, mis vastavas õiguskorras neid ülesandeid reguleerivad.

47 Isegi kui kehtiv siseriiklik õiguskord seesugust avaldamist lubab, peab direktiivi 89/592 artikli 3 punktis a sätestatud erandi alla kuulumiseks olema avaldamine toimunud käesoleva otsuse punktides 22–42 täpsustatud tingimuste kohaselt.

48 Eeltoodut arvesse võttes tuleb esimesele ja teisele küsimusele vastata, et direktiivi 89/592 artikli 3 punktiga a on vastuolus, kui isik, kes saab siseteavet töötajate esindajana äriühingu haldusnõukogus või ettevõtete grupi kontaktkomitee liikmena, avaldab selle teabe sellise kutseliidu esimehele, mis ühendab kõnealuseid töötajaid ja on nimetanud selle isiku kontaktkomitee liikmeks, välja arvatud juhul, kui:

– teabe avaldamise ja töö, ametikoha või ülesannetega seotud tegevuse vahel on tihe seos ning

– teabe avaldamine on töö, ametikoha või ülesannetega seotud tegevuseks hädavajalik.

Asja läbivaatamisel peab siseriiklik kohus, lähtudes kohaldatavatest siseriiklikest normidest, võtma eelkõige arvesse:

– asjaolu, et erandit siseteabe avaldamise keelust tuleb tõlgendada kitsalt;

– asjaolu, et iga järgnev avaldamine võib suurendada ohtu, et seda teavet kasutatakse eesmärgil, mis on vastuolus direktiiviga 89/592 ning

– siseteabe tundlikkust.

Kolmas ja neljas küsimus

49 Kolmanda ja neljanda küsimusega, mida tuleb käsitleda koos, tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas ja millistel tingimustel lubab direktiivi 89/592 artikli 3 punkt a kutseliidu esimehel, kes saab siseteavet esimeses ja teises küsimuses täpsustatud tingimustel, avaldada seda teavet oma kolleegidele.

50 Sellega seoses tuleb märkida, et sellise nagu põhikohtuasjas käsitletud kutseliidu tegevust ja kutseliidu esimehe ülesandeid reguleerib – nagu ka kahes esimeses küsimuses käsitletud haldusorganeid ja kontaktkomiteed – vastav siseriiklik õigussüsteem.

51 Sellest järeldub, et vastus küsimusele, kas sellise kutseliidu esimees võib avaldada siseteavet kolmandatele isikutele oma ülesannete täitmise käigus, sõltub suurel määral kohaldatavast siseriiklikust õigusest.

52 Nagu käesoleva otsuse punktis 47 täpsustatud, isegi kui kehtiv siseriiklik õiguskord seesugust avaldamist lubab, peab direktiivi 89/592 artikli 3 punktis a sätestatud erandi alla kuulumiseks olema avaldamine toimunud käesoleva otsuse punktides 22–42 täpsustatud tingimuste kohaselt.

53 Selles kontekstis tuleb veel märkida, et vastavalt direktiivi 89/592 artiklile 2 ja artikli 3 punktile a kehtib siseteabe avaldamise keeld peale isikute, kes valdavad siseteavet haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmena või osaluse tõttu emitendi kapitalis, veel ainult isikute suhtes, kes valdavad sellist teavet oma töö, ametikoha või ülesannete tõttu.

54 Eeltoodut arvesse võttes tuleb kolmandale ja neljandale küsimusele vastata, et direktiivi 89/592 artikli 3 punktiga a on vastuolus, kui kutseliidu esimees avaldab siseteavet nimetatud küsimustes loetletud kolleegidele, välja arvatud juhtudel, mida on mainitud vastuses esimesele ja teisele küsimusele. Asja läbivaatamisel peab siseriiklik kohus, lähtudes kohaldatavatest siseriiklikest normidest, võtma eelkõige arvesse selles vastuses märgitud kriteeriume.

Viies küsimus

55 Esimesele neljale küsimusele antud vastuseid arvestades ei ole viiendale küsimusele vaja vastata.

Kohtukulud

56 Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud nimetatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (suurkoda) otsustab:

1. Nõukogu 13. novembri 1989. aasta direktiivi 89/592/EMÜ siseringitehinguid käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta artikli 3 punktiga a on vastuolus, kui isik, kes saab siseteavet töötajate esindajana äriühingu haldusnõukogus või ettevõtete grupi kontaktkomitee liikmena, avaldab selle teabe sellise kutseliidu esimehele, mis ühendab kõnealuseid töötajaid ja on nimetanud selle isiku kontaktkomitee liikmeks, välja arvatud juhul, kui:

– teabe avaldamise ja töö, ametikoha või ülesannetega seotud tegevuse vahel on tihe seos ning

– teabe avaldamine on töö, ametikoha või ülesannetega seotud tegevuseks hädavajalik.

Asja läbivaatamisel peab siseriiklik kohus, lähtudes kohaldatavatest siseriiklikest normidest, võtma eelkõige arvesse:

– asjaolu, et erandit siseteabe avaldamise keelust tuleb tõlgendada kitsalt;

– asjaolu, et iga järgnev avaldamine võib suurendada ohtu, et seda teavet kasutatakse eesmärgil, mis on vastuolus direktiiviga 89/592, ning

– siseteabe tundlikkust.

2. Direktiivi 89/592 artikli 3 punktiga a on vastuolus, kui kutseliidu esimees avaldab siseteavet kolmandas ja neljandas küsimuses loetletud kolleegidele, välja arvatud juhtudel, mida on mainitud vastuses esimesele ja teisele küsimusele.

Asja läbivaatamisel peab siseriiklik kohus, lähtudes kohaldatavatest siseriiklikest normidest, võtma eelkõige arvesse selles vastuses märgitud kriteeriume.

Allkirjad