25

Dokumendi nr VI/5330/97 2. lisas „Suunised kindla suurusega korrektsioonide kohaldamiseks” on ette nähtud: „Kindla suurusega korrektsiooni võib ette näha juhul, kui uurimisel kogutud teave ei võimalda kontrollijal kahju suurust kindlaksmääratud kahjude ekstrapoleerimise, statistiliste meetodite või teistele kontrollitavatele andmetele viitamise teel hinnata, aga võimaldab tal siiski jõuda järeldusele, et liikmesriik on jätnud täitmata oma kohustuse mõnede rahuldatud taotluste abikõlblikkust nõuetekohaselt kontrollida. […] Ühenduse rahalistele vahenditele tekkinud võimaliku kahju hindamine toimub […] selle ohu põhjal, mis oli kontrolli puudulikkuse tõttu tekkinud, mis võis seisneda nii kontrolli iseloomus ja kvaliteedis kui kontrollide arvus. Sellest tulenev, [määruse nr 729/90] uue artikli 5 lõike 2 punktis c sõnaselgelt sätestatud põhimõte on, et korrektsioonimäär peab olema selgelt seotud võimaliku kahjuga. […] Kui kontroll on teostatud, aga ebapiisavalt, tuleb hinnata ka puuduste tõsidust. […] Asjaolu, et kontrollimenetlust oleks võimalik parandada, ei ole siiski finantskorrektsiooni õigustamiseks iseenesest piisav. Selleks peab esinema märkimisväärne puudus ühenduse sõnaselgete eeskirjade kohaldamisel ja see peab looma EAGGFile tegeliku kahju või eeskirjade eiramisega seotud ohu. Puudus on tõsisem juhul, kui liikmesriik ei paranda kontrollimist, kuigi komisjon on talle vajalikest parandustest juba teatanud. Kui ühte või mitut põhikontrolli ei ole läbi viidud või seda on tehtud nii halvasti või harva, et need on taotluse abikõlblikkuse määramiseks või eeskirjade eiramise ennetamiseks mittetõhusad, tuleks kohaldada 10%list korrektsioonimäära, kuna võib põhjendatult arvata, et EAGGFi jaoks esines suur olulise kahju oht. Kui kõik põhikontrollid on teostatud, kuid kinni ei ole peetud määrustega ette nähtud arvust, sagedusest või põhjalikkusest, tuleks kohaldada 5%list korrektsioonimäära, kuna võib põhjendatult järeldada, et need kontrollid ei taga piisavalt taotluste nõuetekohasust ja et EAGGFi jaoks oli kahju tekkimise oht märkimisväärne. Kui liikmesriik on põhikontrollid nõuetekohaselt läbi viinud, aga ei ole läbi viinud ühte või mitut teisest kontrolli, tuleks kohaldada 2%list korrektsioonimäära, arvestades EAGGFi jaoks kahju tekkimise väiksemat tõenäosust ning rikkumiste väiksemat tähtsust. 2%line korrektsioonimäär on põhjendatud ka juhul, kui liikmesriik ei võta meetmeid, selleks et parandada teiseseid kontrolle, või ühenduse määrustest tulenevaid meetmeid ja kui komisjon on talle, eelkõige määruse nr 1663/95 artikli 8 kohaselt teatanud, et neid meetmeid peab kohaldama määrustega taotletava eesmärgi saavutamiseks või pettuste ja eeskirjade eiramise vastu mõistlikul tasemel kaitse tagamiseks või ühenduse vahendite üle adekvaatse kontrolli tagamiseks. […] Korrektsioonimäära tuleb kohaldada sellele osale rahalistest vahenditest, mida kulu ohustab. Kui puudus seisneb liikmesriigi poolt sobiva kontrollsüsteemi kehtestamata jätmises, tuleb korrektsiooni kohaldada kõigi kulude suhtes, mille puhul sellist kontrollsüsteemi kohaldama oleks pidanud. Kui on alust arvata, et liikmesriigi poolt kehtestatud kontrollsüsteemi mittekohaldamine piirneb ühe ametiasutuse või piirkonnaga, tuleb korrektsiooni kohaldada selle ametiasutuse või piirkonnaga seotud kulude suhtes […] […] Kui ühes ja samas süsteemis tuvastatakse mitu puudust, siis kindla suurusega korrektsioonimäärasid ei liideta, vaid kontrollsüsteemis kui tervikus sisalduvate ohtude näitajaks võetakse kõige suurem puudus […]”