Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Nõuded – Muutmine menetluse käigus – Tingimus

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 35)

2. Ametnikud – Konkurss – Konkursikomisjon – Moodustamise kuupäev – Kõikide liikmete nimetamine esimest korda – Teatud liikmete ametist tagasiastumise tõttu koosseisu muutumise mõju – Puudumine

(Personalieeskirjad, III lisa artikkel 3)

3. Ametnikud – Konkurss – Konkursikomisjon – Kohustus avaldada konkursikomisjoni koosseis enne katsete algust – Puudumine

(Personalieeskirjad, III lisa artikkel 3)

4. Ametnikud – Konkurss – Konkursikomisjon – Koosseis – Piisav stabiilsus kandidaatide ühtse hindamise tagamiseks – Ulatus – Liikmete kohaoleku kohustus kirjaliku katse ajal – Puudumine

(Personalieeskirjad, III lisa artikkel 3)

5. Ametnike hagid – Konkursi katsetele mittelubamise otsuse peale esitatud hagi – Võimalus tugineda konkursile mittelubamise vaidlustamisel konkursiteate õigusvastasusele

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

6. Ametnikud – Konkurss – Korraldamine – Ametisse nimetava asutuse kaalutlusõigus – Piirid

(Personalieeskirjad, artikkel 27; III lisa artiklid 1, 4 ja 5)

7. Ametnikud – Konkurss – Konkurss kvalifikatsiooni ja katsete põhjal – Kandidaatide teenete hindamine – Kandidaatide väljajätmine sõltuvalt sellest, milline on eelvalikuetapis esitatud küsimustele antud vastuste kaal – Konkursikomisjoni poolt kandidaatide diplomite või töökogemuse konkreetselt analüüsimata jätmine – Lubamatus

(Personalieeskirjad, III lisa artikli 5 esimene ja kolmas lõik)

1. Vastavalt Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklile 35 saab arvestada üksnes kohtmenetluse aluseks olevas hagiavalduses nimetatud nõudeid ning et seega ei saa pool põhimõtteliselt menetluse jooksul esitada uusi nõudeid või juba esitatud nõuete eset laiendada, kui ta just ei muuda vaidluse eset. Hageja võib oma nõudeid kohandada ainult siis, kui ilmneb uus asjaolu, mis võib mõjutada hagi eset, näiteks eelkõige see, kui kohtumenetluse jooksul antakse akt, millega vaidlustatud akt tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse.

(vt punkt 34)

Viited:

Euroopa Kohus: 8. juuli 1965, kohtuasi 83/63: Krawczynski vs. komisjon; 3. märts 1982, kohtuasi 14/81: Alpha Steel vs. komisjon (punkt 8).

2. Kuigi konkursikomisjon, kes hindab konkursil osalevaid kandidaate, tuleb tingimata moodustada enne, kui hakatakse kandidaate valima, peab konkursikomisjoni lugema moodustatuks, kui ametisse nimetav asutus on nimetanud kõik selle liikmed esimest korda. Kui mõne konkursikomisjoni liikme ametist tagasiastumise tõttu selle komisjoni koosseis muutub, ei saa see asjaolu tagasiulatuvalt muuta kuupäeva, millest alates tuleb konkursikomisjoni pidada moodustatuks.

(vt punkt 43)

3. Eeldusel, et ametisse nimetaval asutusel on kohustus avaldada iga konkursikomisjoni koosseis enne katsete algust, ei kujuta selle kohustuse järgimine endast vorminõuet, mille järgimata jätmine võib tuua kaasa konkursikomisjoni tehtud otsuste tühisuse, sest see ei saanud mõjutada neid otsuseid või jätta kandidaate ilma tagatisest. Esiteks ei ole konkursikomisjoni liikmete isikute teadmine niisugune asjaolu, mis mõjutaks kandidaadi eduvõimalusi, sest kandidaadid valitakse konkursiteates kindlaks määratud kriteeriumide põhjal ja see ei sõltu konkursikomisjoni liikmete isikutest. Teiseks tuleb märkida, et kuigi konkursikomisjoni liikmete nimekirja avaldamise eesmärk on võimaldada kandidaatidel veenduda, et puudub huvide konflikt ühe või teise konkursikomisjoni liikmega, kelle ette nad satuvad, ei võta see, kui konkursikomisjoni liikmete nimekiri avaldatakse liiga hilja, üldisemalt kandidaatidelt tagatist, sest neil on ikka võimalik tugineda võimalikule huvide konfliktile, kui nad esitavad hiljem hagi konkursikomisjoni otsuse peale jätta nad reservnimekirja kandmata.

(vt punkt 46)

4. Kandidaatidele suulisel katsel antavate hinnete ühtluse ja objektiivsuse tagamiseks ning võttes arvesse konkursi võrdlevat laadi, peavad konkursikomisjoni kõik liikmed olema kohal või vähemalt on vaja, et konkursikomisjoni koosseis püsiks teataval määral stabiilsena. Niisuguse stabiilsuse hoidmine ei näi siiski võrdse kohtlemise põhimõtete järgimiseks vajalik kirjalike katsete puhul. Nimelt konkursikomisjoni liige, keda ei olnud kohal, kui konkursikomisjoni teised liikmed vaatasid kandidaadi tööd läbi, võib – kui ta peab seda vajalikuks – sellega tutvuda tagantjärele, et seda tööd teistega võrrelda, ja seejärel osaleda aktiivselt selle hindamises.

(vt punkt 49)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 26. jaanuar 2005, kohtuasi T‑267/03: Roccato vs. komisjon (punkt 38).

Avaliku Teenistuse Kohus: 29. september 2010, kohtuasi F‑5/08: Brune vs. komisjon (punkt 41); 29. september 2010, kohtuasi F‑41/08: Honnefelder vs. komisjon (punkt 36).

5. Hagejal on õigus tugineda konkursikomisjoni otsuse peale hagi esitades kõikidele rikkumistele, mis konkursi läbiviimisel toime pandi, sh rikkumised, mille põhjus peitub konkursiteate tekstis endas. Nimelt nii kaua kui konkursikomisjon ei ole hagejate kandidatuure tagasi lükanud, on see, kas neil on põhjendatud huvi esitada konkursiteate peale hagi, veel küsitav ning neile ei saa heita ette, et nad ei vaidlustanud seda teadet personalieeskirjade artiklites 90 ja 91 ette nähtud tähtaegade jooksul.

(vt punkt 65)

Viide:

Euroopa Kohus: 11. august 1995, kohtuasi C‑448/93 P: komisjon vs. Noonan (punkt 17).

6. Konkurss korraldatakse selleks, et täita vabaksjäänud ametikohad institutsioonides, ja et seega – nagu ilmneb eelkõige personalieeskirjade III lisa artikli 1 esimesest lõigust ja artiklist 4 – koostab konkursiteate ametisse nimetav asutus ja tema otsustab niisiis ka, missugune kandidaatide valiku meetod on sobivaim, võttes arvesse täidetavate ametikohtadega seotud nõudeid ja üldisemalt teenistuse huve.

Siiski piiravad ametisse nimetava asutuse kaalutlusõiguse kasutamist – sõltumata nende isikute arvust, kes võivad asjaomasel konkursil kandideerida – paratamatult kehtivad õigusnormid ja õiguse üldpõhimõtted. Sellest järeldub, et ametisse nimetava asutuse valitud meetod peab esiteks võimaldama tööle võtta isikuid, kes on võimalikult võimekad ja tulemuslikult töötavad, nagu on nähtud ette personalieeskirjade artiklis 27, teiseks jätma hinnangu andmise igal üksikjuhtumil sellele, kas iga kandidaadi esitatud diplomid või töökogemus vastavad personalieeskirjades ja konkursiteates nõutavale tasemele, sõltumatu konkursikomisjoni ülesandeks, nagu on nähtud ette personalieeskirjade III lisa artiklis 5, ning kolmandaks tagama, et kandidaadid valitakse ühtlaselt ja objektiivselt.

(vt punktid 69 ja 70)

Viide:

Esimese Astme Kohus: 27. september 2006, kohtuasi T‑420/04: Blackler vs. parlament (punktid 23 ja 45).

7. Kvalifikatsioonide põhjal valiku meetod, mille puhul esimeses etapis küsitakse kandidaatidel küsimustiku abil, kas nad leiavad, et nad vastavad teatavale hulgale nende haridust ja töökogemust puudutavatele tingimustele, seejärel määratakse kõikide kandidaatide vastuste põhjal kindlaks lävend, millest allapoole jäävad kandidaadid, kes ei ole andnud vastuste kaalu arvestades piisavat arvu jaatavaid vastuseid ‐ mida võeti arvesse punktide abil ‐, jäetakse välja, on vastuolus personalieeskirjade ja konkursi suhtes kehtivate üldpõhimõtetega.

Personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimest ja kolmandast lõigust ilmneb, et kvalifikatsioonide põhjal valiku korral peab konkursikomisjon analüüsima, kas kandidaatide diplomid ja töökogemus vastavad konkursiteates kehtestatud tingimustele. Selle valikumeetodi puhul ei ole aga ette nähtud mingit konkursikomisjoni kontrolli selle üle, kas kandidaatide dokumendid ja kvalifikatsioonid on asjakohased ning see toob paratamatult kaasa selle, et neid kandidaate ei valita välja nende diplomite või töökogemuse asjakohasuse põhjal, vaid üksnes selle põhjal, mida nad ise oma diplomitest või töökogemusest arvavad, mis ei ole piisavalt objektiivne asjaolu ega taga, et välja valitakse parimad kandidaadid, ega ka seda, et valik tehakse ühtlaselt.

Lisaks kuna punktiarv, mille kandidaat pidi saama, et tema toimik vaadataks teises etapis läbi, sõltub teiste kandidaatide punktiarvust, võib kandidaat seetõttu olla välja jäetud ainuüksi seepärast, et teised kandidaadid vastasid mõnele küsimusele jaatavalt, sest tõlgendasid kehtestatud kriteeriume endale liiga soodsalt, said küsimustest valesti aru või hindasid oma diplomite või töökogemuse väärtust valesti, sest vastused kõikidele küsimustele sõltusid kandidaadi väga subjektiivsest hinnangust oma diplomite ja töökogemuse asjakohasusele. Selles mõttes ei taga see valikumeetod hindamise piisavat objektiivsust ja ühtlust.

Konkursiteate kvalifikatsioonide põhjal läbiviidava valikumenetluse esimest etappi käsitlevad sätted, milles on nähtud ette teatud kandidaatide väljajätmine põhjendusel, et nende diplomid ja töökogemus ei ole piisavalt asjakohased, ilma et konkursikomisjon analüüsiks seda sobivust konkreetselt, piiravad seega põhjendamatult selle konkursikomisjoni eesõigusi ja neid tuleb niisiis pidada õigusvastaseks.

(vt punktid 71‑74 ja 76)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: 24. aprill 2013, kohtuasi F‑73/11: CB vs. komisjon (punktid 50‑52).

Euroopa Liidu Üldkohus: 14. detsember 2011, kohtuasi T‑361/10 P: komisjon vs. Pachtitis (punkt 43); 14. detsember 2011, kohtuasi T‑6/11 P: komisjon vs. Vicente Carbajosa jt (punkt 58).