9

Vaidluse taust on kokku võetud vaidlustatud kohtuotsuse punktides 1–14: „1 [Larko] on suurettevõtja, kes on spetsialiseerunud lateriidimaagi kaevandamisele ja töötlemisele, ligniidi kaevandamisele ning ferronikli ja kõrvaltoodete tootmisele. 2 Larco asutati 1989. aastal uue äriühinguna pärast äriühingu Hellenic Mining and Metallurgical SA likvideerimist. Kohtuasja asjaolude asetleidmise ajal oli tal kolm aktsionäri: Kreeka riik, kellele kuulus Hellenic Republic Asset Development Fundi kaudu 55,2% aktsiatest, National Bank of Greece SA (edaspidi „ETE“), kellele kuulus 33,4% aktsiatest, ja Public Power Corporation (peamine elektrienergia tootja Kreekas, kelle enamusaktsionär on riik), kellele kuulus 11,4% aktsiatest. 3 2012. aasta märtsis teavitas Hellenic Republic Asset Development Fund komisjoni Larko erastamisprogrammist. 4 2012. aasta aprillis algatas komisjon omal initsiatiivil nimetatud erastamise esialgse uurimise vastavalt riigiabi valdkonna eeskirjadele. 5 Uurimise esemeks olid järgmised kuus meedet: – esimene puudutas esiteks 1998. aasta võlgade tasaarveldamise kokkulepet Larko ja tema peamiste võlausaldajate vahel, mille alusel see äriühing pidi oma kohustused võlausaldajate ees tasuma intressimääraga 6% aastas, ja teiseks seda, et Kreeka riik ei nõudnud seda võlga sisse (edaspidi „1. meede“); – teine puudutas Kreeka riigi poolt 2008. aastal antud riigigarantiid 30 miljoni euro suurusele laenule, mille ATE Bank andis Larkole (edaspidi „2. meede“ […]). Garantii kattis laenu täielikult kolmeks aastaks garantiipreemiaga 1% aastas; – kolmas puudutas 134 miljoni euro suurust kapitalisüsti, mille pani ette Larko juhatus 2009. aastal, mille kiitsid heaks tema kolm aktsionäri ja milles osalesid täielikult Kreeka riik ja osaliselt ETE (edaspidi „3. meede“ […]); – neljas puudutas 2010. aastal riigi poolt antud määramata tähtajaga garantiid, et katta tervikuna garantiikiri, mille ETE andis Larkole väärtuses ligikaudu 10,8 miljonit eurot, ja mille garantiipreemia oli 2% aastas (edaspidi „4. meede“ […]). Kõnealune garantiikiri tagas selle, et Areios Pagos (Kreeka kassatsioonikohus) peataks Efeteio Athinoni (Ateena apellatsioonikohus, Kreeka) selle kohtuotsuse täitmise, millega tunnistati, et Larko on ühele võlausaldajale võlgu 10,8 miljonit eurot; – viies puudutas garantiikirjade esitamist, mis ühe Kreeka kohtu otsuse alusel asendasid trahvisumma kohustuslikku 25% ettemakset (edaspidi „5. meede“); – kuues puudutas kahte garantiid, mille riik andis 2011. aastal kahele ATE Banki laenule suuruses vastavalt 30 miljonit eurot ja 20 miljonit eurot; need garantiid katsid laenud täielikult ja garantiipreemia oli 1% aastas (edaspidi „6. meede“ […]). 6 Uurimise raames palus komisjon Kreeka ametiasutustelt täiendavat teavet, mille need ametiasutused esitasid 2012. ja 2013. aastal. Komisjoni talituste ja Kreeka ametiasutuste esindajate vahel toimusid ka kohtumised. 7 Komisjon algatas 6. märtsi 2013. aasta otsusega (ELT 2013, C 136, lk 27) ELTL artikli 108 lõikega 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse riigiabi SA.34572 (13/C) (ex 13/NN) kohta. 8 ELTL artikli 108 lõikega 2 ette nähtud menetluses kutsus komisjon Kreeka ametiasutusi ja huvitatud isikuid üles esitama eespool punktis 5 mainitud abimeetmete kohta märkusi. Kreeka ametiasutused esitasid oma märkused komisjonile 30. aprillil 2013; ükski kolmas huvitatud isik märkusi ei esitanud. 9 Komisjon võttis 27. märtsil 2014 vastu [vaidlusaluse] otsuse […]. 10 [Vaidlusaluse] otsusega leidis komisjon kõigepealt, et Larko oli kõnealuse kuue meetme võtmise ajal raskustes olev äriühing vastavalt [päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suunistele]. 11 Mis puudutab eespool punktis 5 mainitud meetmeid, siis märkis komisjon esmalt, et 2.–4. ja 6. meede kujutavad endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses; seejärel, et need meetmed on antud nii, et rikuti teatamiskohustust ja ELTL artikli 108 lõikes 3 sätestatud kohustust mitte rakendada meedet enne lõpliku otsuse tegemist; ja lõpuks, et need meetmed on siseturuga kokkusobimatu abi, mis tuleb nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad [ELTL] artikli [108] kohaldamiseks (EÜT 1999, L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339), artikli 14 lõike 1 alusel tagasi saada. 12 Komisjon leidis ühtlasi, et […] 1. ja 5. meede […] ei kujuta endast riigiabi. 13 Vaidlusaluse otsuse resolutsioon on sõnastatud järgmiselt: „[…] Artikkel 2 Riigiabi summas 135820824,35 eurot, mille Kreeka andis [ELTL] artikli 108 lõiget 3 rikkudes [Larkole] 2008., 2010. ja 2011. aastal antud riigigarantiidena ning riigi osalusena äriühingu kapitali suurendamiseks 2009. aastal, on siseturuga kokkusobimatu. Artikkel 3 1. Kreeka nõuab artiklis 2 osutatud siseturuga kokkusobimatu abi abisaajalt tagasi. 2. Tagasinõutavalt summalt arvestatakse intressi alates abisaajate käsutusse andmise kuupäevast kuni summa tegeliku tagasisaamiseni. […] Artikkel 6 Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.“ 14 Vaidlustatud otsuse lisas on esitatud „Teave saadud, tagastatava ja juba tagastatud abi summade kohta“ järgmiselt: Abisaaja nimi – meede Saadud abi kogusumma Tagasinõutava abi kogusumma (põhiosa) Juba tagasi makstud kogusumma Põhiosa Tagastamisele kuuluvalt summalt arvutatud intress Lar[k]o – 2. meede 30 000 000 30 000 000 0 0 Lar[k]o – 3. meede 44 999 999,40 44 999 999,40 0 0 Lar[k]o – 4. meede 10 820 824,95 10 820 824,95 0 0 Lar[k]o – 6. meede 50 000 000 50 000 000 0 0 “.