Kohtuasi C‑315/15

Marcela Pešková

ja

Jiří Peška

versus

Travel Service a.s.

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Obvodní soud pro Prahu 6)

Eelotsusetaotlus – Lennutransport – Määrus (EÜ) nr 261/2004 – Artikli 5 lõige 3 – Lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest reisijatele antav hüvitis – Ulatus – Hüvitise maksmise kohustusest vabastamine – Lennuki kokkupõrge linnuga – Mõiste „erakorralised asjaolud“ – Mõiste „vajalikud meetmed“ erakorraliste asjaolude või nende tagajärgede ärahoidmiseks

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu (kolmas koda) 4. mai 2017. aasta otsus

Transport–Lennutransport–Määrus nr 261/2004–Hüvitis ja abi reisijatele–Lennu tühistamine või pikaajaline hilinemine–Hüvitise maksmise kohustusest vabastamine–Tingimus–Erakorralised asjaolud–Mõiste–Lennuettevõtja poolt enda valitud eksperdi kasutamine, et viia uuesti läbi ohutuse kontroll, mida nõuab kokkupõrge linnuga, pärast seda, kui esimese kontrolli oli teinud selleks luba omav äriühing ja jõuti järeldusele, et lennukil vigastused puuduvad–Välistamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91, artikli 5 lõiget 3 koostoimes selle määruse põhjendusega 14 tuleb tõlgendada nii, et lennuki kokkupõrge linnuga kuulub mõiste „erakorralised asjaolud“ alla selle sätte tähenduses. Käesoleval juhul ei ole lennuki kokkupõrge linnuga ja sellest kokkupõrkest tingitud võimalik vigastus – mis ei ole lahutamatult seotud lennuki töötamissüsteemiga – oma olemuselt või päritolult omased asjaomase lennuettevõtja tavapärasele tegevusele ja väljuvad tema tegeliku kontrolli alt. Selles osas ei oma tähtsust, kas see kokkupõrge asjaomast lennukit ka tegelikult vigastas. Nimelt tähendab määruses nr 261/2004 taotletud ja selle põhjenduses 1 täpsustatud eesmärk tagada reisijate kaitstuse kõrge tase seda, et lennuettevõtjaid ei innustata hoiduma niisugusest intsidendist tingitud meetmete võtmisest, seades nende lendudel hoolduse ja õigeaegsuse ohutusest tähtsamale kohale. (vt punktid 24–26 ja resolutsiooni punkt 1)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 27–30)

Määruse nr 261/2004 artikli 5 lõiget 3 koostoimes sama määruse põhjendusega 14 tuleb tõlgendada nii, et lennu tühistamine või pikaajaline hilinemine ei ole tingitud erakorralistest asjaoludest juhul, kui tühistamine või hilinemine tuleneb sellest, et lennuettevõtja kasutas enda valitud eksperti, et viia uuesti läbi ohutuse kontroll, mida nõuab kokkupõrge linnuga, pärast seda, kui kohaldatavate õigusnormide alusel luba omav ekspert oli kontrolli juba teostanud. Selles osas tuleb märkida, et seistes silmitsi sellise erakorralise asjaoluga nagu lennuki kokkupõrge linnuga, on lennuettevõtja ülesanne võtta olukorrale vastavaid meetmeid, kasutades kogu tema käsutuses olevat personali või kõiki seadmeid ja rahalisi vahendeid, et nii palju kui võimalik vältida oma lendude tühistamist või pikaajalist hilinemist. Kuigi määrus nr 261/2004 ei mõjuta lennuettevõtjate vabadust kasutada sellise ohutuse kontrolli läbiviimiseks, mida nõuab kokkupõrge linnuga, enda valitud eksperte, on siiski tõsi, et kui pärast niisugust kokkupõrget on kontrolli juba teinud ekspert, kellel on kohaldatavate õigusnormide alusel selleks luba, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kontrollima, ei saa seega asuda seisukohale, et teine kontroll, mis vältimatult põhjustab asjaomase lennu kolm või rohkem tundi hilisema saabumise, kujutab endast olukorrale vastavat meedet käesoleva kohtuotsuse punktis 28 viidatud kohtupraktika tähenduses. (vt punktid 34, 35 ja 37 ning resolutsiooni punkt 2)

Määruse nr 261/2004 artikli 5 lõiget 3 koostoimes selle määruse põhjendusega 14 tuleb tõlgendada nii, et „vajalikud meetmed“, mida lennuettevõtja peab võtma linnuga kokkupõrkeohu vähendamiseks ja isegi ennetamiseks ning seeläbi nimetatud määruse artikli 7 alusel reisijatele hüvitise maksmise kohustusest vabanemiseks, hõlmavad nimetatud lindude kohalolu ennetavate kontrollimeetmete võtmist, tingimusel et asjaomasel lennuettevõtjal on eeskätt tehnilises ja halduslikus plaanis tegelikult võimalik võtta niisuguseid meetmeid, et need meetmed ei sunniks teda tegema ettevõtte suutlikkusele vastuvõetamatuid ohverdusi, ning et nimetatud lennuettevõtja tõendab, et kõnesolevad meetmed tõepoolest võeti seoses lennuga, mida linnuga kokkupõrge puudutas; liikmesriigi kohus peab kontrollima, et need tingimused on täidetud. (vt punkt 48 ja resolutsiooni punkt 3)

Määruse nr 261/2004 artikli 5 lõiget 3 koostoimes sama määruse põhjendusega 14 tuleb tõlgendada nii, et juhul, kui lennu kolm või rohkem tundi hilisem saabumine on tingitud mitte üksnes niisugusest erakorralisest asjaolust, mida ei oleks saanud vältida olukorrale sobivate meetmete võtmisega ning millega seoses võttis lennuettevõtja kõik vajalikud meetmed, et selle tagajärgi ära hoida, vaid ka ühest teisest asjaolust, mis ei kuulu sellesse kategooriasse, siis tuleb esimesest asjaolust tingitud hilinemine maha arvata asjaomase lennu saabumise hilinemise kogupikkusest, et saaks hinnata, kas selle lennu hilinenud saabumise eest tuleb selle määruse artikli 7 alusel hüvitist maksta. (vt punkt 54 ja resolutsiooni punkt 4)