Kohtuasi C‑280/12 P

Euroopa Liidu Nõukogu

versus

Fulmen ja Fereydoun Mahmoudian

„Apellatsioonkaebus — Iraani Islamivabariigi suhtes võetud piiravad meetmed, mille eesmärk on tõkestada tuumarelva levikut — Rahaliste vahendite külmutamine — Kohustus tõendada meetme põhjendatust”

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (viies koda), 28. november 2013

Euroopa Liit – Institutsioonide aktide seaduslikkuse kohtulik kontroll – Iraani suhtes võetud piiravad meetmed – Tuumarelvade leviku vastase võitluse raames võetud meetmed – Kontrolli ulatus

(ELTL artikli 275 teine lõik; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõige 2 ja artikkel 47; nõukogu otsus 2010/413/ÜVJP)

Piiravate meetmete kontrollimisel peavad liidu kohtud tagama põhimõtteliselt täieliku kontrolli kõigi liidu õigusaktide seaduslikkuse üle põhiõiguste seisukohast, mis moodustavad liidu õiguskorra lahutamatu osa ja mille hulka kuuluvad kaitseõiguste tagamine ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele.

Harta artikliga 47 tagatud kohtuliku kontrolli tõhusus nõuab eelkõige, et liidu kohus kontrolliks, kas otsus, mis puudutab asjaomast isikut või üksust isiklikult, põhineb arvestataval faktilisel alusel. See hõlmab otsuse aluseks olevates põhjendustes väidetud asjaolude kontrollimist, nii et kohtulik kontroll ei ole piiratud esitatud põhjuste abstraktse tõepärasuse hindamisega, vaid see käsitleb küsimust, kas need põhjused või vähemalt üks neist, mida on peetud iseenesest selle otsuse argumenteerimiseks piisavaks, on tõendatud. Selleks peab liidu kohus niisugusel kontrollimisel nõudma vajaduse korral liidu pädevalt asutuselt selle kontrolli jaoks asjakohaste konfidentsiaalsete või mittekonfidentsiaalsete andmete või tõendite esitamist.

Kui liidu pädeval asutusel ei ole võimalik täita liidu kohtu palvet, peab kohus võtma aluseks ainult neid tõendeid, mis talle on edastatud. Kui need ei võimalda tuvastada konkreetse põhjenduse põhjendatust, ei võta liidu kohus seda loetellu kande tegemise või kande säilitamise otsuse põhjendusena arvesse. Kui aga liidu pädev asutus esitab asjakohased andmed või tõendid, peab liidu kohus neid andmeid või tõendeid silmas pidades kontrollima väidetud faktide sisulist täpsust ja hindama nende andmete või tõendite tõenduslikku jõudu konkreetse asja asjaolude põhjal, võttes arvesse nende kohta eelkõige puudutatud isiku esitatud võimalikke märkusi.

Kui liidu või tema liikmesriikide julgeolekut või nende rahvusvaheliste suhete toimimist puudutavad ülekaalukad põhjused võivad takistada puudutatud isikule teatud andmetest või tõenditest teatamist, siis peab liidu kohus, kelle suhtes ei saa esitada nende andmete või tõendite salastatuse või konfidentsiaalsuse vastuväidet, rakendama kohtuliku kontrolli raames vahendeid, mis võimaldaksid tasakaalustada ühelt poolt legitiimseid julgeolekukaalutlusi seoses asjaomase õigusakti vastuvõtmisel arvesse võetud teabe olemuse ja allikatega ning teiselt poolt vajadust tagada õigussubjektile piisav arvestamine tema kaitseõigustega, nagu õigus olla ära kuulatud ja võistlevuse põhimõte.

Kui liidu kohus leiab, et liidu pädeva asutuse viidatud põhjustega ei ole vastuolus asjassepuutuvate andmete ja tõendite vähemalt osaline teatavakstegemine, siis annab ta sellele asutusele võimaluse teha need puudutatud isikule teatavaks. Kui see asutus ei anna luba kõikide nende andmete või tõendite või nendest osa teatavakstegemiseks, kontrollib liidu kohus vaidlustatud akti seaduslikkust üksnes avaldatud teabe põhjal. Kui aga ilmneb, et liidu pädeva asutuse viidatud põhjused ei võimalda tegelikult teavitada puudutatud isikut liidu kohtule esitatud andmetest ja tõenditest, siis tuleb viia nõuded, mis on seotud õigusega tõhusale kohtulikule kontrollile, eelkõige võistlevuse põhimõtte järgimisega, sobival viisil tasakaalu nõuetega, mis tulenevad liidu või selle liikmesriikide julgeolekust või nende rahvusvaheliste suhete toimimisest. Niisuguse tasakaalustamise eesmärgil on lubatud kasutada selliseid võimalusi nagu asjassepuutuva teabe või tõendite sisu kokkuvõtte teatavakstegemine. Olenemata asjaolust, kas selliseid võimalusi kasutatakse, peab liidu kohus hindama, kas ja millisel määral võib konfidentsiaalsete andmete või tõendite puudutatud isikule avaldamata jätmine ja sellele vastav võimatus esitada isikul nende kohta oma märkusi, mõjutada konfidentsiaalsete tõendite tõenduslikku jõudu.

(vt punktid 58, 59, 64, 65, 68–70 ja 72–74)

Kohtuasi C‑280/12 P

Euroopa Liidu Nõukogu

versus

Fulmen ja Fereydoun Mahmoudian

„Apellatsioonkaebus — Iraani Islamivabariigi suhtes võetud piiravad meetmed, mille eesmärk on tõkestada tuumarelva levikut — Rahaliste vahendite külmutamine — Kohustus tõendada meetme põhjendatust”

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (viies koda), 28. november 2013

Euroopa Liit — Institutsioonide aktide seaduslikkuse kohtulik kontroll — Iraani suhtes võetud piiravad meetmed — Tuumarelvade leviku vastase võitluse raames võetud meetmed — Kontrolli ulatus

(ELTL artikli 275 teine lõik; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikli 41 lõige 2 ja artikkel 47; nõukogu otsus 2010/413/ÜVJP)

Piiravate meetmete kontrollimisel peavad liidu kohtud tagama põhimõtteliselt täieliku kontrolli kõigi liidu õigusaktide seaduslikkuse üle põhiõiguste seisukohast, mis moodustavad liidu õiguskorra lahutamatu osa ja mille hulka kuuluvad kaitseõiguste tagamine ja õigus tõhusale kohtulikule kaitsele.

Harta artikliga 47 tagatud kohtuliku kontrolli tõhusus nõuab eelkõige, et liidu kohus kontrolliks, kas otsus, mis puudutab asjaomast isikut või üksust isiklikult, põhineb arvestataval faktilisel alusel. See hõlmab otsuse aluseks olevates põhjendustes väidetud asjaolude kontrollimist, nii et kohtulik kontroll ei ole piiratud esitatud põhjuste abstraktse tõepärasuse hindamisega, vaid see käsitleb küsimust, kas need põhjused või vähemalt üks neist, mida on peetud iseenesest selle otsuse argumenteerimiseks piisavaks, on tõendatud. Selleks peab liidu kohus niisugusel kontrollimisel nõudma vajaduse korral liidu pädevalt asutuselt selle kontrolli jaoks asjakohaste konfidentsiaalsete või mittekonfidentsiaalsete andmete või tõendite esitamist.

Kui liidu pädeval asutusel ei ole võimalik täita liidu kohtu palvet, peab kohus võtma aluseks ainult neid tõendeid, mis talle on edastatud. Kui need ei võimalda tuvastada konkreetse põhjenduse põhjendatust, ei võta liidu kohus seda loetellu kande tegemise või kande säilitamise otsuse põhjendusena arvesse. Kui aga liidu pädev asutus esitab asjakohased andmed või tõendid, peab liidu kohus neid andmeid või tõendeid silmas pidades kontrollima väidetud faktide sisulist täpsust ja hindama nende andmete või tõendite tõenduslikku jõudu konkreetse asja asjaolude põhjal, võttes arvesse nende kohta eelkõige puudutatud isiku esitatud võimalikke märkusi.

Kui liidu või tema liikmesriikide julgeolekut või nende rahvusvaheliste suhete toimimist puudutavad ülekaalukad põhjused võivad takistada puudutatud isikule teatud andmetest või tõenditest teatamist, siis peab liidu kohus, kelle suhtes ei saa esitada nende andmete või tõendite salastatuse või konfidentsiaalsuse vastuväidet, rakendama kohtuliku kontrolli raames vahendeid, mis võimaldaksid tasakaalustada ühelt poolt legitiimseid julgeolekukaalutlusi seoses asjaomase õigusakti vastuvõtmisel arvesse võetud teabe olemuse ja allikatega ning teiselt poolt vajadust tagada õigussubjektile piisav arvestamine tema kaitseõigustega, nagu õigus olla ära kuulatud ja võistlevuse põhimõte.

Kui liidu kohus leiab, et liidu pädeva asutuse viidatud põhjustega ei ole vastuolus asjassepuutuvate andmete ja tõendite vähemalt osaline teatavakstegemine, siis annab ta sellele asutusele võimaluse teha need puudutatud isikule teatavaks. Kui see asutus ei anna luba kõikide nende andmete või tõendite või nendest osa teatavakstegemiseks, kontrollib liidu kohus vaidlustatud akti seaduslikkust üksnes avaldatud teabe põhjal. Kui aga ilmneb, et liidu pädeva asutuse viidatud põhjused ei võimalda tegelikult teavitada puudutatud isikut liidu kohtule esitatud andmetest ja tõenditest, siis tuleb viia nõuded, mis on seotud õigusega tõhusale kohtulikule kontrollile, eelkõige võistlevuse põhimõtte järgimisega, sobival viisil tasakaalu nõuetega, mis tulenevad liidu või selle liikmesriikide julgeolekust või nende rahvusvaheliste suhete toimimisest. Niisuguse tasakaalustamise eesmärgil on lubatud kasutada selliseid võimalusi nagu asjassepuutuva teabe või tõendite sisu kokkuvõtte teatavakstegemine. Olenemata asjaolust, kas selliseid võimalusi kasutatakse, peab liidu kohus hindama, kas ja millisel määral võib konfidentsiaalsete andmete või tõendite puudutatud isikule avaldamata jätmine ja sellele vastav võimatus esitada isikul nende kohta oma märkusi, mõjutada konfidentsiaalsete tõendite tõenduslikku jõudu.

(vt punktid 58, 59, 64, 65, 68–70 ja 72–74)