58

Selles olukorras otsustas Cour constitutionnelle (Belgia konstitutsioonikohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas [Espoo konventsiooni] artikli 2 lõikeid 1–3, 6 ja 7, artikli 3 lõiget 8, artiklit 5, artikli 6 lõiget 1 ja lisa I punkti 2 tuleb tõlgendada kooskõlas täpsustustega, mis on antud teabedokumendis [Espoo konventsiooni] kohaldamise kohta tuumaenergiaga seotud tegevusele („Background note on the application of the Convention to nuclear energy-related activities“) ja head tava käsitlevates soovitustes seoses [Espoo konventsiooni] kohaldamisega tuumaenergiaga seotud tegevusele („Good Practice recommendations on the application of the Convention to nuclear energy-related activities“)? 2. Kas [Espoo konventsiooni] artikli 1 punkti ix, milles on määratletud „pädev asutus“, võib tõlgendada nii, et sellega jäetakse nimetatud konventsiooni kohaldamisalast välja seadusandlikud aktid, nagu [28. juuni 2015. aasta seadus], arvestades eelkõige selle seaduse vastuvõtmise raames korraldatud eri uuringuid ja ärakuulamisi? 3. a) Kas [Espoo konventsiooni] artikleid 2–6 tuleb tõlgendada nii, et need on kohaldatavad enne niisuguse seadusandliku akti vastuvõtmist nagu [28. juuni 2015. aasta seadus], mille artikliga 2 lükatakse Doel 1 ja Doel 2 tuumaelektrijaamade deaktiveerimise ja tööstusliku elektritootmise lõpetamise kuupäeva edasi? b) Kas vastus punktis a esitatud küsimusele on erinev sõltuvalt sellest, kas see puudutab Doel 1 või Doel 2 jaama, arvestades, et esimese jaama puhul on vaja vastu võtta haldusaktid eespool nimetatud 28. juuni 2015. aasta seaduse rakendamiseks? c) Kas riigi elektrivarustuskindlus võib olla üldisest huvist tingitud ülekaalukas põhjus, mis võimaldab teha Espoo konventsiooni artiklite 2–6 kohaldamisest erandit ja/või see kohaldamine peatada? 4. Kas [Århusi konventsiooni] artikli 2 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega jäetakse nimetatud konventsiooni kohaldamisalast välja niisugused seadusandlikud aktid nagu [28. juuni 2015. aasta seadus], sõltumata sellest, kas seaduse vastuvõtmise raames korraldatud eri uuringuid ja ärakuulamisi on arvesse võetud? 5. a) Arvestades eelkõige Maastrichti soovitusi edendamaks üldsuse tõhusat kaasamist keskkonnaasjades otsuste tegemisse, siis kas [Århusi konventsiooni] artikleid 2 ja 6 koostoimes I lisa punktiga 1 tuleb seoses mitmeetapilise otsustusprotsessiga tõlgendada nii, et neid kohaldatakse enne niisuguse seadusandliku akti vastuvõtmist nagu [28. juuni 2015. aasta seadus], mille artikliga 2 lükatakse Doel 1 ja Doel 2 tuumaelektrijaamade deaktiveerimise ja tööstusliku elektritootmise lõpetamise kuupäeva edasi? b) Kas vastus punktis a esitatud küsimusele on erinev sõltuvalt sellest, kas see puudutab Doel 1 või Doel 2 jaama, arvestades, et esimese jaama puhul on vaja vastu võtta haldusaktid eespool nimetatud 28. juuni 2015. aasta seaduse rakendamiseks? c) Kas riigi elektrivarustuskindlus võib olla üldisest huvist tingitud ülekaalukas põhjus, mis võimaldab teha Århusi konventsiooni artiklite 2 ja 6 kohaldamisest erandit ja/või see kohaldamine peatada? 6. a) Kas [keskkonnamõju hindamise direktiivi] artikli 1 lõiget 2 koostoimes II lisa punkti 13 alapunktiga a, pidades vajaduse korral silmas Espoo ja Århusi konventsioone, tuleb tõlgendada nii, et see on kohaldatav niisuguse tuumaelektrijaama deaktiveerimise ja tööstusliku elektritootmise lõpetamise kuupäeva edasilükkamisele, mis eeldab – nagu käesoleval juhul Doel 1 ja Doel 2 tuumaelektrijaamade puhul – suuri investeeringuid ja ohutusuuendusi? b) Kui vastus punktis a esitatud küsimusele on jaatav, siis kas [keskkonnamõju hindamise direktiivi] artikleid 2–8 ja 11 ning I, II ja III lisa tuleb tõlgendada nii, et neid kohaldatakse enne niisuguse seadusandliku akti vastuvõtmist nagu [28. juuni 2015. aasta seadus], mille artikliga 2 lükatakse Doel 1 ja Doel 2 tuumaelektrijaamade deaktiveerimise ja tööstusliku elektritootmise lõpetamise kuupäeva edasi? c) Kas vastus punktides a ja b esitatud küsimustele on erinev sõltuvalt sellest, kas see puudutab Doel 1 või Doel 2 jaama, arvestades, et esimese jaama puhul on vaja vastu võtta haldusaktid eespool nimetatud 28. juuni 2015. aasta seaduse rakendamiseks? d) Kui vastus punktis a esitatud küsimusele on jaatav, siis kas [keskkonnamõju hindamise direktiivi] artikli 2 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et sellega on lubatud teha tuumaelektrijaama deaktiveerimise edasilükkamise korral ülekaaluka üldise huvi kaalutlustel seoses riigi elektrivarustuskindlusega erand [keskkonnamõju hindamise direktiivi] artiklite 2–8 ja 11 kohaldamisest? 7. Kas mõistet „konkreetne õigusakt“ [keskkonnamõju hindamise direktiivi] artikli 1 lõike 4 tähenduses tuleb tõlgendada nii, et sellega jäetakse niisugune seadusandlik akt nagu [28. juuni 2015. aasta seadus] nimetatud direktiivi kohaldamisalast välja, arvestades eelkõige selle seaduse vastuvõtmise raames korraldatud eri uuringuid ja ärakuulamisi, millega võiks saavutada eespool nimetatud direktiivi eesmärke? 8. a) Kas elupaikade direktiivi artiklit 6 koostoimes linnudirektiivi artiklitega 3 ja 4, pidades vajaduse korral silmas keskkonnamõju hindamise direktiivi ning Espoo ja Århusi konventsioone, tuleb tõlgendada nii, et see on kohaldatav niisuguse tuumaelektrijaama deaktiveerimise ja tööstusliku elektritootmise lõpetamise kuupäeva edasilükkamisele, mis eeldab – nagu käesoleval juhul Doel 1 ja Doel 2 tuumaelektrijaamade puhul – suuri investeeringuid ja ohutusuuendusi? b) Kui vastus punktis a esitatud küsimusele on jaatav, siis kas elupaikade direktiivi artikli 6 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et see on kohaldatav enne niisuguse seadusandliku akti vastuvõtmist nagu [28. juuni 2015. aasta seadus], mille artikliga 2 lükatakse Doel 1 ja Doel 2 tuumaelektrijaamade deaktiveerimise ja tööstusliku elektritootmise lõpetamise kuupäeva edasi? c) Kas vastus punktides a ja b esitatud küsimustele on erinev sõltuvalt sellest, kas see puudutab Doel 1 või Doel 2 jaama, arvestades, et esimese jaama puhul on vaja vastu võtta haldusaktid eespool nimetatud 28. juuni 2015. aasta seaduse rakendamiseks? d) Kui vastus punktis a esitatud küsimusele on jaatav, siis kas elupaikade direktiivi artikli 6 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et sellega on lubatud käsitada riigi elektrivarustuskindlusega seotud põhjuseid üldisest huvist tingitud ülekaalukate põhjustena, arvestades eelkõige eespool nimetatud 28. juuni 2015. aasta seaduse vastuvõtmise raames korraldatud eri uuringuid ja ärakuulamisi, millega saaks saavutada eespool nimetatud direktiivi eesmärke? 9. Kui liikmesriigi kohus peaks eespool esitatud eelotsuse küsimustele antud vastuste põhjal jõudma järeldusele, et [28. juuni 2015. aasta seadus] eirab ühte eespool nimetatud konventsioonidest või direktiividest tulenevatest kohustustest, ilma et riigi elektrivarustuskindlus võiks olla üldisest huvist tingitud ülekaalukas põhjus, millega on lubatud nendest kohustustest erandit teha, siis kas ta võib säilitada 28. juuni 2015. aasta seaduse toime, et vältida õiguslikku ebakindlust ja võimaldada, et eespool nimetatud konventsioonidest ja direktiividest tulenevad keskkonnamõju hindamise ja üldsuse osalemise kohustused täidetakse?“