ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Esiteks väidetakse, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnormi, sest kostja apellatsiooninõukogu tuvastas, et kostjal on pädevus täiendada ja muuta rakendusakti (elektrisüsteemi tasakaalustamise eeskiri (1)) sätteid, kui ta teeb otsuse, mis erineb riikide reguleerivate asutuste ühisest seisukohast ja rikub pädevuse andmise põhimõtet ja ACERi määrust.
—

Toetuslepingu tingimuste kohaselt ei ole kostjal õigust tagasi nõuda hageja nimetatud kulusid projekti esimesel aastal. Need kulud on rahastamiskõlblikud ja seega tuleb need heaks kiita.
C 414/41

ET

30. septembril 2020 esitatud hagi – MS versus komisjon

(Kohtuasi T-602/20)

(2020/C 414/62)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: MS (esindaja: advokaat M. Medla)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada vaidlustatud otsus, mida on täpsustatud kaebuse esemeks olevas otsuses;

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi on esitatud Euroopa Komisjoni Individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti (PMO) üksuse „Pensionid ja suhted endiste ametnike ja teenistujatega“ (PMO 4) 3. detsembri 2019. aasta otsuse PMO 4, TFT IN, 0425863600 peale, mida on täpsustatud Euroopa Komisjoni personalihalduse ja julgeoleku peadirektoraadi (DG HR) õigus- ja partnerlusküsimuste osakonna (DIR E) 2. büroo „Kaebused ja juhtumihaldus“30. juuni 2020. aasta otsuses, millega hageja kaebus vaidlustatud otsuse peale rahuldamata jäeti.

Hagi põhineb ühelainsal väitel, mille kohaselt on rikutud Euroopa Liidu personalieeskirjade (1) VIII lisa artikli 11 lõike 2 teist lõiku koostoimes Euroopa Kohtu halduskomitee [28. aprilli] 2004. aasta otsuse personalieeskirjade VIII lisa artiklite 11 ja 12 (pensioniõiguste ülekandmine) üldiste rakendussätete kohta artikli 7 lõike 1 teise lõiguga.

Hageja väidab, et kostja tegi valesti, kui lähtus hageja pensioniõigusliku staaži aastate arvutamisel tegelikult ülekantud ja kuni ülekandmistaotluse kuupäevani 3,9 protsendise aastamääraga diskonteeritud kapitali summast. Kostja oleks selle asemel pidanud arvutuse aluseks võtma pensioniõiguste väärtuse, mille talle teatas liikmesriigi pensioniskeemi haldamise eest vastutav asutus ülekandmistaotluse kuupäeva seisuga. Selle tulemusel oleks arvesse võetav pensioniõigusliku staaži aastate arv olnud rohkem kui 20 % suurem.

(1) Määrus nr 31 (EMÜ) 11 (Euratom), millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ning muude teenistujate teenistustingimused (EÜT 1962, P 045, lk 1385).
2.

Teise väite kohaselt on rikutud hoolitsemiskohustust ja proportsionaalsuse põhimõtet. Hageja väidab muu hulgas, et pärast igat töövõimetuslehte kostja määratud arstlike kontrollide süstemaatilisus halvendab tema tervislikku seisundit, kuna ta on sunnitud esitama palju kaebusi ja see ei vasta eelnimetatud põhimõtetele.
2.

Teine väide, et komisjon kohaldas vääralt ELTL artikli 107 lõike 2 punkti b ja tegi ilmse hindamisvea, kui ta vaatas kontrollis abi proportsionaalsust COVID-19 kriisist tingitud reisipiirangutega tekitatud kahjuga, eriti kuna ta leidis, et Condori pikaajaline maksejõuetusperiood oli otsene kahju, mida tuleb abiga katta, ning järeldades, et Condor on 2022. aasta juuniks müüdud ja ta saab seda tulu kasutada osa abi tagasimaksmiseks.
2.

Teise väitega leiab hageja teise võimalusena, et isegi kui ta rikkus hinnakohustust, quod non, siis komisjon tunnistas asjaomased arved kehtetuks ja nõudis neilt tollimaksu ebaseaduslikult, kuna volitus, millele ta seda tehes tugineb, on kas aegunud või tagasi võetud. See on nii, sest rakendusmäärused (EL) nr 1238/2013 ja nr 1239/2013 kaotasid kehtivuse 7. detsembril 2015 (vastavalt mõlema määruse artiklile 5). Samamoodi kaotasid 3. septembril 2018 kehtivuse rakendusmäärused (EL) 2017/367 ja nr 2017/366 (vastavalt mõlema määruse artiklile 6). Igal juhul olid rakendusmääruse (EL) 2017/367 artiklid 2 ja 3 ning rakendusmääruse (EL) 2017/366 artiklid 2 ja 3 tunnistatud kehtetuks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/1570 artikli 1 lõigetega 4 ja 5 ning artikli 3 lõigetega 3 ja 4.
1.

Esimene väide, et EASO on rikkunud võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse põhimõtteid, kuna hankemenetluse dokumendid ei olnud piisavalt arusaadavad, täpsed ja ühemõttelised ning EASO oleks võinud ja pidanud hankedokumente selgitama. Kuigi hageja palus korduvalt neid selgitada, otsustas EASO seda mitte teha. Seega tunnistas EASO ise, et on pidevalt rikkunud läbipaistvuse põhimõtet.
6.

Seitsmes väide, et komisjon on vaidlustatud määruse vastuvõtmisega rikkunud määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 37 lõiget 4, hageja õigust heale haldusele ja tema õigust olla ära kuulatud. Eelkõige ei ole hagejale antud sobivat võimalust esitada tõhusalt oma seisukohad riskihindamise komitee arvamuse enda kohta ning tõendada, et arvamus on teaduslikust vaatepunktist ebaõige.
5.

Viies väide, et elatustaseme ja tööhõive taseme tõsise mõjutamise tõttu ning õigusvastase sekkumisega era- ja perekonnaellu on rikutud ELTL artikleid 91 ja 94 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 7 koostoimes põhiõigusega era- ja perekonnaelu austamisele, nagu see on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8 ning mis on liidu õiguse üldpõhimõte.
1. oktoobril 2020 esitatud hagi – Casino, Guichard-Perrachon versus komisjon

(Kohtuasi T-614/20)

(2020/C 433/72)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Casino, Guichard-Perrachon (Saint-Étienne, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid O. de Juvigny, A. Sunderland, I. Simic ja G. Aubron)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada ELTL artikli 263 alusel Euroopa Komisjoni 23. juuli 2020 otsus C(2020) 5192 (final);

— mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendamiseks esitab hageja üheainsa väite, mille kohaselt on vaidlustatud otsus õigusvastane, kuna see on vastu võetud dokumentide alusel, mille komisjon sai eelkontrolli käigus, mis viidi läbi õigusvastaste otsuste alusel, mille peale on esitatud tühistamishagid kohtuasjades T-249/17, Casino, Guichard-Perrachon vs. komisjon, ja T-538/19, Casino, Guichard-Perrachon vs. komisjon.
C 433/60

ET

5. oktoobril 2020 esitatud hagi – FJ jt versus Euroopa välisteenistus

(Kohtuasi T-619/20)

(2020/C 433/74)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: FJ ja ülejäänud viis hagejat (esindaja: advokaat J.-N. Louis)

Kostja: Euroopa välisteenistus

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada hagejate 2019. aasta detsembrikuu palgatõend osas, milles esimest korda kohaldati uusi paranduskoefitsiente tagasiulatuvalt alates 1. aprillist 2019 ja 1. juulist 2019;

— mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad väidavad hagi põhjendamiseks, et on rikutud Euroopa Liidu personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikleid 64 ja 65, võrdse kohtlemise põhimõtet samaväärse ostujõu osas ning tehtud ilmne hindamisviga.

Hagejad leiavad, et määramaks kindlaks väljaspool liitu teenistuses olevate hagejate töötasule kohaldatav paranduskoefitsient, peab EUROSTAT koguma konkreetselt nende teenistuskohta käivaid andmeid vastavalt personalieeskirjade artiklite 64 ja 65 rakenduseeskirjadele, mis on sätestatud personalieeskirjade XI lisas.

Nad väidavad lisaks, et EUROSTATi, OCDE ja ÜRO rahvusvahelises koostöölepingus määratud koefitsiendid on 2018. aasta jaanuari ja 2019. aasta jaanuari vahelisel ajal kukkunud 239,7 eurolt 94 eurole, samas kui ÜRO töötajate töötasule kohaldatud koefitsiente samal perioodil suurendati, et võtta arvesse inflatsiooni. Kongo frangi väärtus langes 2017. aastal võrreldes USA dollari ja euroga märkimisväärselt ja millele lisandus kõrge inflatsioon, tuues kaasa suure hinnatõusu USA dollarites IMFi analüüside põhjal.

Hagejate hinnangul ei ole kostja selgitanud, kuidas võtavad kohaldatud paranduskoefitsiendid neid olulisi asjaolusid arvesse.
1.

Esimene väide, et komisjon kohaldas vääralt ELTL artikli 107 lõike 3 punkti b, kohaldas mittetäielikult riigiabi ajutist raamistikku ja tegi ilmse hindamisvea, järeldades, et abiga kõrvaldatakse tõsine häire Soome majanduses, rikkudes oma kohustust kaaluda abi positiivseid mõjusid võrreldes selle negatiivsete mõjudega kaubandustingimustele ja moonutamata konkurentsi säilitamisele (nn tasakaalustav test) ja järeldades, et Finnairil ei olnud mingit märkimisväärset turujõudu.
27. oktoobril 2020 esitatud hagi – ühisettevõte Clean Sky 2 versus NG

(Kohtuasi T-649/20)

(2020/C 433/80)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: ühisettevõte Clean Sky 2 (esindajad: advokaat M. Velardo ja B. Mastantuono)

Kostja: NG

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— mõista kostjalt toetuslepingu nr 632420 „FIMAC, FAST impact cross-analysis methodology for Composite leading edge Structures“ alusel Euroopa Liidu seitsmenda raamprogrammi raames ühisettevõtte Clean Sky 2 kasuks välja 168 062,23 eurot, millele lisandub Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav intressimäär 3,5 % alates 13. juulist 2019 kuni summa tegeliku tasumiseni;

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja järgmise väite.

Kostja rikkus oma lepingulisi kohustusi, kui ta jättis tagasi maksmata personalikuludega seotud summa, mis loeti toetuskõlbmatuks. Sellest tulenevalt väljastas hageja 12. juulil 2019 võlateate 168 062,23 eurole, mis oli juba makstud äriühingule Alpha Consulting Service Srl, mis on äriregistrist kustutatud. Nimelt on Itaalia õiguse kohaselt kostja vastutav äriühingu Alpha Consulting Service Srl lepinguliste kohustuste rikkumise eest, kuna ta esineb kui osanik ja likvideerija ning esindaja äriühingule Alpha Consulting Service Srl, mis on äriregistrist kustutatud. Äriühingu vastuväited pärast võlateate väljastamist on üldised, ebatäielikud ja põhistamata ning tunduvad seega täielikult põhjendamatud. Sellest tulenevalt on hagejal õigus nõuda makstud summa tagastamist ja tagasimaksmist, millele lisandub viivis.
1.

Esimene väide tugineb asjaolule, et kuna õigusvastasuse vastuväide on põhjendatud, ei ole vaidlustatud otsuse põhjendused seaduslikult kehtivad, sest EMA tegi hindamisvea, rikkus õigusnormi ja jättis täitmata oma põhjendamiskohustuse ning kohustuse hinnata asjaolusid hoolikalt ja põhjalikult, nagu on sätestatud ELTL artiklis 296.
1.

Esimese väite kohaselt on esiteks rikutud põhimõtet, mille kohaselt peavad valikukomisjoni liikmetel olema vajalikud oskused, et hinnata objektiivselt kandidaatide sooritust ja kutsealast pädevust asjaomast valdkonna puudutava vestluse käigus; teiseks on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet ja kolmandaks õiguspärase ootuse põhimõtet.
C 433/59

ET

5. oktoobril 2020 esitatud hagi – FZ jt versus komisjon

(Kohtuasi T-618/20)

(2020/C 433/73)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: FZ ja ülejäänud 17 hagejat (esindaja: advokaat J.-N. Louis)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada komisjoni otsus hagejate 2019. aasta detsembrikuu palgatõendi koostamise kohta osas, milles esimest korda kohaldati uusi paranduskoefitsiente tagasiulatuvalt alates 1. aprillist 2019 ja 1. juulist 2019;

— mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad väidavad hagi põhjendamiseks, et on rikutud Euroopa Liidu personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikleid 64 ja 65, võrdse kohtlemise põhimõtet samaväärse ostujõu osas ning tehtud ilmne hindamisviga.

Hagejad leiavad, et määramaks kindlaks väljaspool liitu teenistuses olevate hagejate töötasule kohaldatav paranduskoefitsient, peab EUROSTAT koguma konkreetselt nende teenistuskohta käivaid andmeid vastavalt personalieeskirjade artiklite 64 ja 65 rakenduseeskirjadele, mis on sätestatud personalieeskirjade XI lisas.

Nad väidavad lisaks, et EUROSTATi, OCDE ja ÜRO rahvusvahelises koostöölepingus määratud koefitsiendid on 2018. aasta jaanuari ja 2019. aasta jaanuari vahelisel ajal kukkunud 239,7 eurolt 94 eurole, samas kui ÜRO töötajate töötasule kohaldatud koefitsiente samal perioodil suurendati, et võtta arvesse inflatsiooni. Kongo frangi väärtus langes 2017. aastal võrreldes USA dollari ja euroga märkimisväärselt ja millele lisandus kõrge inflatsioon, tuues kaasa suure hinnatõusu USA dollarites IMFi analüüside põhjal.

Hagejate hinnangul ei ole kostja selgitanud, kuidas võtavad kohaldatud paranduskoefitsiendid neid olulisi asjaolusid arvesse.
C 433/61

ET

15. oktoobril 2020 esitatud hagi – Delifruit versus Euroopa Komisjon

(Kohtuasi T-629/20)

(2020/C 433/76)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Delifruit, SA (Guayaquil, Ecuador) (esindajad: advokaadid K. Van Maldegem, P. Sellar ja S. Saez Moreno)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

— osaliselt tühistada vaidlustatud õigusakt, mida on muudetud komisjoni määruse (EL) 2020/1085 parandusega, kuna see kehtestab kloropürifossi jääkide piirnormiks banaanide puhul 0,01 mg/kg; ja

— mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub osaliselt tühistada Euroopa Komisjoni 23. juuli 2020. aasta määrus (EL) 2020/1085, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja V lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate kloropürifossi ja metüülkloropürifossi jääkide piirnormidega (1), mida on muudetud komisjoni määruse (EL) 2020/1085 (2) parandusega.

Hageja väidab oma hagi põhjendamiseks, et komisjon on teinud ilmse hindamisvea, kuna ei võtnud oma hinnangus, mille tulemusel võttis ta vastu vaidlustatud õigusakti, arvesse asjakohast tegurit (põhjalik uuring, millega lükati ümber üks väidetav põhjus piirnormi kehtestamiseks), mistõttu rikkus ta ka määruse 396/2005 artikli 14 lõike 2 punkte a ja f, mis nõuavad, et komisjonil tuleb arvesse võtta kõiki asjakohaseid ja olemasolevaid andmeid.

(1) ELT 2020, L 239, lk 7.

(2) ELT 2020, L 245, lk 31.
2.

Teine väide, et aluslepingute kohaldamisel on rikutud õigusriigi põhimõtet. — Hageja väidab, et talle hüvitiste maksmise või kindlustuskaitse andmise välistamisel puudus õiguslik alus. — Hageja väidab veel, et kostja tõlgendas pensioniskeemi eeskirja artiklit 6-1 ebaõigesti, kohaldades Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklil 32 põhinevat argumenti. — Lisaks väidab hageja, et tõlgendus, mille kostja andis pensioniskeemi eeskirja artiklile 6-1, on vastuolus i) selle sätte tekkelooga ja ii) teabega, mille kostja ise on oma personalile edastanud.
C 19/63

ET

13. novembril 2020 esitatud hagi – Dr. August Wolff versus EUIPO – Combe Inernational (Vagisan)

(Kohtuasi T-679/20)

(2021/C 19/68)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Dr. August Wolff GmbH & Co. KG Arzneimittel (Bielefeld, Saksamaa) (esindaja: advokaat A. Thünken)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Combe International Ltd (New York, New York, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: sõnamärgi Vagisan ELi nimetav rahvusvaheline registreering – ELi nimetav rahvusvaheline registreering nr 10 985 168

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 3. septembri 2020. aasta otsus asjas R 2459/2019-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada vaidlustatud otsus;

— tühistada EUIPO tühistamisosakonna 11. septembri 2019. aasta otsus nr 000018101 C,

— mõista kohtukulud ja EUIPO menetluses kantud vältimatud kulud välja EUIPO-lt ja – vastavalt olukorrale – menetlusse astujalt.

Väide
2.

Teine väide, et kostja tegutses meelevaldselt ja rikkus hea halduse põhimõtet, sest olukorras, kus personali tuleb eelarvepiirangute tõttu vähendada, nagu kostja väidab, on hea haldusega vastuolus ja meelevaldne see, kui enne sellist töölepingu ülesütlemise otsuse tegemist, mille hageja on vaidlustanud, ei koostata personali kärpekava, milles on arvuliselt ära näidatud ametikohad, mis kaotatakse, ja esitatud nende valiku objektiivsed kriteeriumid, mille põhjal saaks teha individuaalsed otsused personaliliikmete kohta.
1.

Esimene väide, et on tehtud viga kosmeetikatoodete määruse (1) ja REACH määruse (2) vahelise seose hindamisel. Hageja sõnul hindas apellatsiooninõukogu REACH määruse kohaldamise raames valesti kosmeetikatoodete määruse artiklit 18 ja rikkus kosmeetikatoodete määruse eesmärki seoses loomkatsetega. Lõpuks leiab hageja, et ECHA-l puudub pädevus anda siduv tõlgendus kosmeetikatoodete määruse ja REACH määruse vahelise seose kohta.
—

Esimene väide, et on rikutud menetluslikke tagatisi, mis on ette nähtud haldus- ja distsiplinaaruurimise valdkonnas, ning erapooletuse ja hea halduse põhimõtet. Hageja kinnitab selle kohta, et tema suhtes läbiviidavas haldusuurimises tehti mitmeid vormi- ja menetlusvigu.
2.

Teine väide, mille kohaselt puudus põhjendus, on rikutud õigust heale haldusele ja tehtud ilmselge hindamisviga. Täpsemalt väidab hageja, et rikutud on ELTL artiklit 296, harta artiklit 41, eespool viidatud määrust (EL) 2017/1939 ja eelkõige selle määruse artikli 14 lõiget 3 ja artikli 16 lõikeid 1, 2 ja 3 ning eespool viidatud rakendusotsuse (EL) 2018/1696 artiklit 1; samuti, et rikutud on selles rakendusotsuses kehtestatud eeskirju valikukomisjoni töö kohta, eeskätt artikleid VI.2 ja VII.2, hea halduse põhimõtet ja hoolitsemiskohustust, olulisi menetlusnorme, ning et tehtud on ilmselge hindamisviga. Selle kohta heidab hageja vaidlustatud aktiga seoses ette, et Belgiat puudutavas osas otsustati Euroopa prokuröri ametikohale nimetada välja valitud kandidaat, eelistades teda sellega muudele kandidaatidele, sh hagejale, tuginedes ametisse nimetatud kandidaadi ekspertiisi analüüsile finantskuritegevuse ja rahvusvahelise kohtukoostöö vallas ja järeldusele, et selle kandidaadi kvalifikatsioon ja ametialane kogemus olid Euroopa prokuröri ametikohal töötamiseks sobivamad.
4.

Neljas väide, et rikutud on 3. juuli 1978. aasta seadust töölepingu kohta Belgia õiguses, mis on kostja väitel lepingule kohaldatav õigus.
—

tühistada nõukogu 30. juuli 2020. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2020/1137, millega rakendatakse otsust (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas (1), osas, milles hageja nimi jäeti nõukogu 31. juuli 2015. aasta otsuse (ÜVJP) 2015/1333 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/137/ÜVJP (2) on the list of entities set out in Annex IV lisas esitatud üksuste nimekirja;
1.

Esimene väide, et EPSO/konkursikomisjon tegi hageja töökogemuse hindamisel ilmse hindamisvea ning lisaks on rikutud konkursiteate II lisa, milles on üksikasjalikult kirjeldatud nõutud töökogemust.
1.

Esimene väide, mis on esitatud esimese võimalusena, ja mille kohaselt puudus asjakohane põhjendus. Hageja on nimelt seisukohal, et põhjendus koosneb sõnalistest hinnangutest, mis ei ole vastavuses antud hinnetega. Lisaks ei teinud hindamiskomisjon teatavaks enne katseid kehtestatud hindamiskriteeriume, mistõttu ei hageja ise ega ka ametisse nimetav asutus ei saanud nende kriteeriumide õiguspärasust kontrollida.
2.

Teine väide: hoolitsemiskohustuse rikkumine — Peale selle rikkus kostja hoolitsemiskohustust, mis tal hageja suhtes on. Hagejal on oma teenistuskohas niigi kõrgem julgeolekurisk. Selle asemel et seda arvesse võtta ja hageja jaoks valikumenetluses osalemist võimalikult lihtsaks teha, jäi EPSO kindlaks varem määratud lühikestele testi tegemise ajavahemikele. — Nii sunniti hagejat võtma suuri julgeolekuriske ja võimalik et isegi rikkuma kohalikke seadusi. See on vastuolus hoolitsemiskohustusega hageja ees, kuna hagejal on nii nagu kõigil teistelgi ametnikel õigus hoolitsusele.
—

mõista mittevaralise kahju eest välja rahaline hüvitis, mille suurus ex aequo et bono hinnatuna on 5 000 eurot;
C 19/62

ET

12. novembril 2020 esitatud hagi – Leonardo versus Frontex

(Kohtuasi T-675/20)

(2021/C 19/67)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Leonardo SpA (Rooma, Itaalia) (esindajad: advokaadid M. Esposito, F. Caccioppoli ja G. Calamo)

Kostja: Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (FRONTEX)

Nõuded

Hageja palub, et Üldkohus – olles uurinud dokumente, mida nendega tutvumise taotlus puudutab, andes selleks korralduse need dokumendid esitada – tühistaks vaidlusaluse otsuse ja sellest tulenevalt kohustaks FRONTEXit esitama talle viivitamatult dokumendid, mida nendega tutvumise taotluses nimetatud. Lisaks palub hageja mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi on esitatud selle peale, et jäeti rahuldamata tema taotlus tutvuda hankemenetlust FRONTEX/OP/888/2019/JL/CG – mille üle käib vaidlus Euroopa Liidu Üldkohtus kohtuasjas T-849/19 – puudutavate dokumentidega (sh lepingu sõlmimise otsus, hankemenetluse protokollid, konkurendist pakkuja esitatud dokumendid ja kõik menetluskausta lisatud dokumendid).

Hageja väidab hagi põhjenduseks, et on rikutud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001, L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331), artikli 4 lõike 1 punkti b, lõike 2 esimest taanet ja lõiget 3, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT 2014, L 94, lk 1) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL, riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2014, L 94, lk 65), eriti vastavalt nende artikleid 28 ja 21, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määruse (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1), artiklit 161, [FRONTEXi] haldusnõukogu 23. juuli 2019. aasta otsust, komisjoni 18. detsembri 2018. aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/715 raamfinantsmääruse kohta asutustele, mis on asutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel ning millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 70 (ELT 2019, L 122, lk 1) artiklit 89.

Teise võimalusena väidab hageja, et FRONTEX ei võimaldanud nende dokumentidega ka osaliselt tutvuda.
2.

Teine õiguslik väide, et on rikutud hea halduse põhimõtet EASME on rikkunud hea halduse põhimõtet sellega, et: — ta ei vastanud sisuliselt hageja tehnilistele aruannetele ja ettepanekutele ega hageja taotlustele lepingut muuta; — ta ei taganud, et projekti kriitilises faasis on olemas project officer; — ta rikkus määruse 1290/2013/EL (1) artiklit 40 selle lõikes 2 ette nähtud sõltumatute ekspertide kasutamise osas ning lõikes 3 sõltumatute ekspertide huvide konflikti kohta ette nähtud tingimusi.
10.

Kümnes väide, et vaidlustatud otsuse peamised järeldused hageja kohta on ekslikud, kuna varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi toimkonna ja ametisse nimetava asutuse (naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat) tegevus rikkus hageja põhiõiguseid ja muu hulgas ka hea halduse põhimõtet ning hoolsuskohustust, ja et vaidlustatud otsus ei ole nõuetekohaselt põhjendatud.
4.

Neljas väide, et vaidlustatud otsuses on mitu ilmset hindamisviga ja selles on jäetud tähelepanuta, et hagejal on pikenduse taotlemiseks mõjuvad põhjused. Lisaks väidab hageja, et lähtudes vaidlustatud otsuse õiguslikest tagajärgedest ja mitmete vähem piiravate meetmete olemasolust, rikub see proportsionaalsuse põhimõtet.
4.

Neljas väide, et põhjendus on õigusvastane ja/või tehtud on ilmne hindamisviga.