Kohtuasi T‑671/16

Vincent Villeneuve

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Töölevõtmine – Avalik konkurss – Konkursiteade EPSO/AD/303/15 (palgaaste AD 7) – EPSO teostatav kontroll konkursil osalemise tingimuste üle – Töökogemus, mis on minimaalsest nõutud kestusest lühem – Töökogemust puudutava osalemistingimuse kontrolli laad – Põhjendamiskohustus – Konkursikomisjoni ilmne hindamisviga – Võrdne kohtlemine

Kokkuvõte – Üldkohtu (neljas koda) 5. septembri 2018. aasta otsus

Vt otsuse tekst. (vt punkt 24)

Personalieeskirjade artikli 25 teises lõigus sõnastatud põhjendamiskohustuse eesmärk on esiteks anda huvitatud isikule teavet selle kohta, kas otsus on põhjendatud, ja teiseks võimaldada teostada kohtulikku kontrolli. Mis konkreetsemalt puudutab administratsiooni otsuseid, millega kandidaadil ei lubata konkursil osaleda, siis on Euroopa Liidu kohtud otsustanud, et sealjuures on tarvis, et konkursikomisjon toob konkreetselt välja, millised on just need konkursiteates sisalduvad tingimused, millele kandidaat ei vastanud. Paljude osavõtjatega konkursi konkursikomisjon võib piirduda niisuguse konkursi katsetele lubamise faasis sellega, et põhjendab keeldumisi kokkuvõtlikult, teatades kandidaatidele üksnes valikukriteeriumid ja konkursikomisjoni otsuse, välja arvatud juhul, kui kandidaadid sõnaselgelt paluvad individuaalseid selgitusi. (vt punktid 34 ja 35)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 38)

Kuigi konkursil osaleval kandidaadil on õigus esitada selleks ette nähtud tähtaja jooksul konkursiteate peale hagi, kui selle teate näol on tegemist ametisse nimetava asutuse otsusega, mis teda kahjustab personalieeskirjade artiklite 90 ja 91 tähenduses, ei lõpe see õigus niisuguse hagi raames, mis on esitatud otsuse peale mitte lubada hagejat konkursil osaleda üksnes seetõttu, et ta ei vaidlustanud konkursiteadet õigel ajal. Niisuguselt kandidaadilt ei või nimelt ära võtta õigust vaidlustada kõigis neis aspektides, sealhulgas konkursiteates määratletud aspektides, ja nimetatud konkursiteates määratud tingimusi kohaldades tema kohta vastu võetud üksikakti põhjendatust osas, milles üksnes see rakendusotsus individualiseerib tema õigusliku seisundi ning võimaldab tal kindlalt teada, kuidas ja mil määral on puudutatud tema isiklikud huvid. Seevastu juhul, kui vaidlustatud otsuse enda põhjenduse ja õigel ajal vaidlustamata konkursiteate väidetavast õigusvastasusest tuleneva väite vahel otsene seos puudub, tuleb vastav väide tunnistada vastuvõetamatuks, kohaldades hagi esitamise tähtaegu puudutavaid avalikul huvil põhinevaid õigusnorme. (vt punktid 54 ja 55)

Kandidaatide kõrvalejätmine pärast osalemistingimuste täidetuse kontrolli on kvalifikatsioonil ja katsetel põhinevas konkursimenetluses, nii nagu see tuleneb personalieeskirjade III lisa artikli 5 esimesest ja neljandast lõigust, sõnaselgelt ette nähtud. Personalieeskirjade III lisa artiklis 5 ja avalike konkursside üldeeskirjades sätestatust tuleneb seega, et teine, kvalifikatsioonidel põhinev voor puudutab üksnes kandidaate, kes täidavad osalemistingimused. Konkursiteade seega mitte üksnes ei võinud, vaid lausa pidi ette nägema eelneva osalemistingimuste täidetuse kontrolli enne, kui konkursikomisjon alustab kvalifikatsioonide hindamisega. (vt punktid 68 ja 70)

Kuigi konkursikomisjonil tuleb esimeses voorus üksnes kindlaks teha, kas kandidaadil on konkursi valdkonnas töökogemus olemas, tuleb sel komisjonil selleks analüüsida hageja seni täidetud tööülesandeid niisugustena, nagu neid on kandideerimisavalduses kirjeldatud, kõrvutades neid täidetava ametikoha ametiülesannetega. Osalemistingimusi tuleb tõlgendada kõnesoleva konkursi eesmärke arvestades, nii nagu need ilmnevad täidetava ametikoha ametiülesannete kirjeldusest, samas kui konkursiteates kirjeldatud ametiülesannete laadi ja osa, mis puudutab osalemistingimuste täitmist, tuleb käsitleda koos. Kui konkursikomisjon võrdles käesoleval juhtumil kandidaadi täidetud ülesandeid, mida on kirjeldatud tema kandideerimisavalduse osas „Töökogemus“, konkursiteates kirjeldatud ametiülesannetega, ei hinnanud konkursikomisjon hageja töökogemuse asjasse puutuvust täidetava ametikoha seisukohast, kuivõrd selline hindamine kuulub kvalifikatsiooni hindamise alla, vaid see komisjon piirdus kontrolliga, kas hageja töökogemus oli omandatud konkursi valdkonnas. (vt punktid 87–89 ja 91)

Mis puudutab konkreetsemalt töökogemuse vallas täita tulevat osalemistingimust, siis on otsustatud, et konkursiteate funktsioon „teavitada huvitatud isikuid nii täpselt kui võimalik“ ei ole vastuolus sellega, kui konkursikomisjonile jäetakse vastutus juhtumipõhiselt hinnata, kas iga kandidaadi deklareeritud töökogemus vastab konkursiteates nõutud tasemele. Konkursikomisjonil on seejuures konkursimenetlusi käsitlevate personalieeskirjade sätete kohaselt ulatuslik kaalutlusõigus hinnata nii kandidaatide varasema töökogemuse laadi ja pikkust kui ka seda, kui otseselt või kaudselt on need täidetava ametikoha nõuetega seotud. Õiguspärasuse kontrolli teostades peab Üldkohus seega piirduma kontrollimisega, kas seda kaalutlusõigust ei ole kasutatud ilmselgelt ebaõigesti. (vt punktid 97 ja 98)