ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
23

Oma kaebuse põhjendamiseks väidab Caxamar, et tursa soolamine, leotamine ja sügavkülmutamine kuuluvad määruse nr 651/2014 ja suuniste 2014–2020 kohaldamisalasse, mistõttu see võib asjaomasest abikavast toetust saada. Ta väidab, et maksuhaldur tõlgendas sellega seoses vääralt investeeringute maksustamise seadustikku, RFAI-d, ministri määrust nr 282/2014, määrusi nr 651/2014 ja nr 1379/2013 ning EL toimimise lepingu I lisa, kuna see tegevus on töötleva tööstuse tegevus, mis kuulub ministri määruse artikli 2 punkti b kohaldamisalasse, mitte põllumajandustoodete töötlemine, mis on määruse nr 651/2014 ja suuniste 2014–2020 kohaldamisalast välja jäetud. Nimelt tuleks tema sõnul riigisisest õigust tõlgendada kooskõlas liidu õigusega, nagu see on ette nähtud eelkõige määruse nr 651/2014 artikli 2 punktis 11, kus on mõiste „põllumajandustoode“ määratletud nii, et see tähistab EL toimimise lepingu I lisas loetletud tooteid, välja arvatud määruse nr 1379/2013 I lisas loetletud kalapüügi- ja vesiviljelustooted. Selles lisas olevat konkreetselt ära nimetatud värske, kuivatatud, soolatud või soolvees kala, külmutatud kala, kalajäätmed ja kalatooted. Järelikult ei ole põhikohtuasjas kõne all oleva tursa töötlemise tulemusel saadud tooted määruse nr 651/2014 tähenduses „põllumajandustooted“.
136

Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimusele vastata, et Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 54 tuleb harta artiklist 50 lähtudes tõlgendada nii, et sellega on vastuolus see, kui liikmesriigi ametiasutused annavad kolmanda riigi kodaniku välja teisele kolmandale riigile, kui esiteks on see kodanik samade tegude eest, millele on viidatud väljaandmistaotluses, teises liikmesriigis lõplikult süüdi mõistetud ja seal talle määratud karistuse ära kandnud, ning teiseks põhineb väljaandmistaotlus kahepoolsel väljaandmislepingul, mis piirab ne bis in idem’i põhimõtte kohaldamisala taotluse saanud liikmesriigis tehtud kohtuotsustega.
60

Ühelt poolt, mis puudutab TIRi, siis nähtub nii eelotsusetaotlusest kui ka CPP artiklist 196, et see TIR, mis koostatakse kohe, kui isikule on esitatud kahtlustus, mis on kriminaalmenetluse üks etapp, kujutab endast eelnevat tõkendit, mis sisaldab selle isiku jaoks tervet hulka kontrollnõudeid ja nende kontrollnõuete rikkumise korral menetluslikke tagajärgi ning võimaldab pädevatel asutustel teada saada aadressi, kus isik peab olema neile kättesaadav, kusjuures see isik peab muu hulgas teatama igasugusest muutusest sellega seoses. See tõkend jääb kehtima, kuni karistus, mis sellele isikule võib olla mõistetud, on ära kantud. Seega võib nimetatud tõkendi järgimata jätmine kaasa tuua mõistetud karistuse täideviimise peatamise tühistamise. Võttes arvesse TIRist tulenevaid olulisi kontrollnõudeid ja tagajärgi asjaomasele isikule kogu kriminaalmenetluse vältel ning asjaolu, et teda teavitati sellest nõudest ja nendest tagajärgedest selle TIRiga, leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus õigesti, et tegemist on direktiivi 2010/64 artikli 3 lõigete 1 ja 2 tähenduses olulise dokumendiga, kusjuures selle sätte lõikes 3 on veel täpsustatud, et „[p]ädevad asutused otsustavad iga juhtumi puhul, kas oluliseks peetakse ka mõnda muud dokumenti“.
70

Sellega seoses tuleb märkida, et kuigi liikmesriikide ülesanne on kehtestada asjakohased meetmed oma territooriumil avaliku korra ning sise‑ ja välisjulgeoleku tagamiseks, ei järeldu sellest siiski, et niisugused meetmed jäävad liidu õiguse kohaldamisalast täielikult välja. Nimelt on Euroopa Kohus otsustanud, et EL toimimise lepingus on sõnaselged erandid, mida saab kohaldada avalikku korda või julgeolekut kahjustada võivates olukordades, ette nähtud üksnes täpselt määratletud juhtudel. Sellest ei saa järeldada, et on olemas üldine EL toimimise lepingule omane erand, millega välistatakse liidu õiguse kohaldamisalast kõik meetmed, mis võetakse avaliku korra või julgeolekuga seotud põhjustel. Kui nõustuda, et niisugune erand on olemas väljaspool selle lepingu sätetes ette nähtud eritingimusi, võib see kahjustada liidu õiguse siduvat laadi ja selle ühetaolist kohaldamist (vt selle kohta 17. detsembri 2020. aasta kohtuotsus komisjon vs. Ungari (rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtmine), C‑808/18, EU:C:2020:1029, punkt 214).
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus – Apellatsioonkaebus, mille ühtlustamisamet esitas Esimese Astme Kohtu otsuse peale, millega tühistati apellatsioonikoja otsus, millega keelduti registreerimast tähist ühenduse kaubamärgina – Registreerimistaotluse tagasivõtmine menetluse käigus – Vaidluse lõppemine – Asjas kohtuotsuse mittetegemine

(Nõukogu määrus 40/94, artikkel 63)

Summary

Apellatsioonkaebuse raames, mis esitati Esimese Astme Kohtu otsuse peale, millega tühistati Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (edaspidi „ühtlustamisamet”) apellatsioonikoja otsus, millega keelduti registreerimast tähist ühenduse kaubamärgina, ei lange pärast kohtujuristi ärakuulamist registreerimistaotluse tagasivõtmise tõttu ära apellatsioonkaebuse ese täielikult, kuna tagasivõtmine iseenesest ei avalda mõju vaidlustatud kohtuotsusele.

Ometi lõpetab tagasivõtmine vaidluse tähise ühenduse kaubamärgina registreerimisest keeldumise üle, kuna pooled nõustuvad seisukohaga, et nüüdsest on vaidluse ese ära langenud ning kuna ühtlustamisamet leiab iseäranis, et registreerimistaotluse tagasivõtmine on „kehtiv” ning et tema poolt vaidlustatud kohtuotsuse vastu esitatud nõuetel ei ole enam eset. Sellistel asjaoludel puudub vajadus apellatsioonkaebuse üle otsustada.

(vt punktid 10–13 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Advokaadid – Eksam, mille sooritamine on kutsele juurdepääsu tingimus – Komisjoni koosseis – Advokaatide osalemine – Vastuvõetavus – EÜ artiklite 81 ja 82 rikkumine – Puudumine

(EÜ artiklid 43, 81 ja 82)

Summary

EÜ artiklitega 43, 81 ja 82 ei ole vastuolus selline siseriiklik õigusnorm, mis näeb ette, et advokaadi kutseeksami komisjon koosneb justiitsministri poolt nimetatud viiest liikmest, nimelt kahest kohtunikust, ühest õigusteaduse professorist ja kahest advokaadist, kusjuures viimased on määratud advokatuuride riikliku nõukogu poolt vastava piirkonna advokatuuride juhatuste ühisel ettepanekul.

Mis puudutab EÜ artiklit 43, siis, kuigi advokaadikutsele juurdepääsu eelduseks olev eksam võib küll olla takistuseks asutamisvabadusele, ei viita miski sellele, et ainuüksi niisugune komisjoni koosseisuga seonduv õigusnorm piiraks asutamisvabadust, kui mitte arvestada piirangut, mis käesoleval juhul tuleneb eksamist endast. Isegi kui eeldada, et advokaatide osalemine riigieksami komisjonis kujutab iseenesest asutamisvabaduse piiramist, saab sellist osalemist käesoleval juhul pidada õigustatuks üldisest huvist tulenevalt, nimelt vajadusest hinnata parimal võimalikul viisil advokaadiks püüdlevate isikute kutsesobivust ja võimekust, mistõttu on see piirang taotletava eesmärgi saavutamiseks sobiv.

Isegi kui EÜ artiklite 81 ja 82 rikkumisega on tegemist juhul, kui liikmesriik näeb ette või soodustab EÜ artikliga 81 vastuolus olevaid kokkuleppeid, otsuseid ja kooskõlastatud tegevust või tugevdab nende mõju, näeb ette või soodustab EÜ artikliga 82 vastuolus olevat valitseva seisundi kuritarvitamist või tugevdab sellise kuritarvitamise mõju või lõpuks, võtab oma õigusnormidelt nende riikliku iseloomu sel teel, et delegeerib eraettevõtjatele vastutuse majandusse sekkuvate otsuste tegemiseks, ei ole sellega tegemist siis, kui asjaomane liikmesriik delegeerib komisjonile, millesse kuuluvad advokaadid, vastutuse advokaadikutsele juurdepääsuga seonduvate otsuste tegemiseks, kuna riigil on komisjonis oluline roll kahe kohtuniku näol, justiitsministeeriumil on märkimisväärne pädevus, mis võimaldab tal kontrollida komisjoni tööd igas staadiumis ning vajadusel sellesse isegi sekkuda, ning viimaks, kuna komisjoni negatiivse otsuse peale võib esitada kohtusse kaebuse.

(vt punktid 30–33, 35, 37, 42–45, 47 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Hagi esitamise tähtajad – Faksi teel esitatud hagi – Tähtaeg allkirjastatud originaali esitamiseks – Tähtaja algus – Faksi kättesaamise kuupäev, mitte hagi esitamise tähtaja lõppemise kuupäev

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 43 lõige 6 ja artikli 102 lõige 2; nõukogu määrus nr 40/94, artikli 63 lõige 5)

2. Menetlus – Hagi esitamise tähtajad – Tähtaja möödumine – Vääramatu jõud – Mõiste – Piirid – Erijuhtum

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 45)

Summary

1. Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 43 lõike 6 sõnastusest ilmneb, et kuupäev, mil menetlusdokumendi allkirjastatud originaali ärakiri jõuab Esimese Astme Kohtu käsutuses oleva faksi teel kohtukantseleisse, võetakse menetlustähtaja järgimise üle otsustamisel arvesse vaid siis, kui menetlusdokumendi allkirjastatud originaal esitatakse kohtukantseleisse hiljemalt kümme päeva pärast faksi kättesaamist.

Seega Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikoja otsuse peale esitatud hagi suhtes algab vaidlusalune kümnepäevane tähtaeg jooksma faksi kättesaamise kuupäevast, mitte määruse nr 40/94 artikli 63 lõikes 5 koosmõjus Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 102 lõikega 2 sätestatud kahe kuu ja kümne päeva pikkuse tähtaja lõppemisel. Eriti kui faks on kätte saadud üle kümne päeva enne Esimese Astme Kohtusse hagi esitamise tähtaja lõppemist, siis Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 43 lõike 6 sätted ei anna alust tähtaja pikendamiseks.

(vt punktid 17 ja 18)

2. Vääramatu jõu mõiste, niivõrd kui see puudutab hagi esitamise tähtaegu, hõlmab Euroopa Kohtu põhikirja artikli 45 tähenduses nii objektiivset elementi, mis on huvitatud isiku jaoks seotud tavapäratute ja tahtele allumatute asjaoludega, kui ka subjektiivset elementi, mis kohustab huvitatud isikut vältima tavapäratu sündmuse tagajärgi, võttes tarvitusele asjakohased meetmed ülemäärast kahju kandmata. Eriti tuleb huvitatud isikul tähelepanelikult järgida menetluse kulgu ning muu hulgas kinni pidada ettenähtud tähtaegadest. Seega ei ole vääramatu jõu asjaolu mõiste kohaldatav juhul, mil hoolas ja arukas isik on objektiivselt võimeline ära hoidma menetlustähtaja möödalaskmist.

See on nii, kui hageja suurendas oma käitumisega riski, et tema hagiavaldus jõuab ühenduse kohtusse hilinemisega, lastes mööduda mitu päeva pärast allkirjastatud hagiavalduse originaali ärakirja faksiga saatmist enne, kui ta usaldas hagiavalduse originaali mitte otse postiteenistusele, vaid vahendajana tegutsenud äriühingule, kes omakorda viivitas mõne päeva enne, kui saatis dokumendi tähitud kirjaga vastava kohtu kantseleisse.

(vt punktid 25 ja 26)
Keywords

Summary



Keywords

Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Finantsõigus – Tulumaks – Aktsiate või osade tasulistest võõrandamistehingutest saadud kapitalikasumi mittemaksustamine võõrandamise korral maksustatava liikmesriigi äriühingutele – Vastuvõetamatus – Kapitali vaba liikumise piiramine, kui omandaja ei omanda äriühingus piisavat mõju

(EÜ artiklid 43, 48 ja 56)

Summary

EÜ artiklitega 43 ja 48 on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mille kohaselt maksustatakse kapitalikasum, mis on saadud selliste aktsiate või osade tasulistest võõrandamistehingutest, mis annavad õiguse omada osalust mis tahes äriühingutes, seltsides, asutustes või organisatsioonides, välja arvatud äritegevuse raames teostatud tehingutest, kus omandajaks on teise liikmesriigi äriühing, selts, asutus või organisatsioon, sellal kui samadel tingimustel ei maksustata kapitalikasumit, kui omandajaks on asjaomase liikmesriigi äriühing, selts, asutus või organisatsioon, juhul kui võõrandatud osalus annab selle omanikule teatava mõju äriühingu otsuste tegemise üle ning võimaldab tal määrata äriühingu tegevust.

EÜ artikliga 56 on niisugused siseriiklikud õigusnormid vastuolus juhul, kui võõrandatud osalus sellist mõju ei anna.

(vt punkt 28, resolutiivosa punkt 1 ja 2)
Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurents – Keelatud kokkulepped – Konkurentsi kahjustamine

(EÜ artikli 85 lõige 1 (nüüd EÜ artikli 81 lõige 1))

2. Konkurents – Keelatud kokkulepped – Konkurentsi kahjustamine

((EÜ artikli 85 lõige 1 (nüüd EÜ artikli 81 lõige 1))

3. Konkurents – Keelatud kokkulepped – Keeld – Erand

(EÜ artikli 85 lõige 3 (nüüd EÜ artikli 81 lõige 3))

4. Konkurents – Ühenduse eeskirjad – Siseriikliku kohtu hinnang turustuslepingus sisalduva ainuõigusklausli kooskõla kohta ühenduse õigusega

5. Konkurents – Valitsev seisund – Kuritarvitamine – Mõiste

(EÜ artikkel 86 (nüüd EÜ artikkel 82))

Summary

1. Lepingulisi piiranguid, mis on jaemüüjatele seatud kõikide turustuslepingutega, mis sisaldavad ainuõigusklauslit ja võimaldavad jaemüüjatel turustuslepingu väga lühikese etteteatamistähtajaga igal ajal lõpetada, tuleb uurida mitte üksnes puhtalt formaalselt õiguslikust vaatepunktist, vaid võttes arvesse ka konkreetset majanduslikku konteksti, millesse need turustuslepingud kuuluvad. Sellest järeldub, et kuivõrd turustuslepingute lõpetamise võimalus ei takista kuidagi nende tõhusat rakendamist senikaua, kuni seda võimalust ei ole kasutatud, siis tuleb nende poolt turule avaldatava mõju hindamisel võtta arvesse nende lepingute tegelikku kestust.

(vt punktid 2, 54 ja 55)

2. Hinnates lepingu mõju konkurentsile tuleb arvesse võtta majanduslikku ja õiguslikku konteksti, millesse see kuulub ja kus ta võib teistega koos kaasa aidata kumulatiivse mõju tekkimisele konkurentsi suhtes. Niisiis hindamaks, kas mitu ainuõigusklauslit sisaldavat lepingut takistavad juurdepääsu asjaomasele turule, tuleb paljusid ühe riigi tootjaid olulise hulga müügikohtadega siduvate sarnaste lepingute kogumi laad ja tähtsus piiritleda. Selles osas sõltub nende lepingute võrgustike mõju turule juurdepääsule eelkõige selliselt tootjatega seotud müügikohtade hulgast, võrreldes nendega, kes ei ole niimoodi seotud, võetud kohustuste kestusest ja nende kohustustega hõlmatud toodete kogustest.

(vt punktid 84 ja 85)

3. Juhul, kui soovitakse asutamislepingu artikli 85 lõike 3 (nüüd EÜ artikli 81 lõige 3) alusel erandi tegemist, peab huvitatud äriühing kõigepealt esitama komisjonile tõendid, mis tõendaksid, et asjaomase lepingu puhul on selles sättes nimetatud tingimused täidetud.

(vt punkt 102)

4. Ühenduse kohtute jaoks ei ole siduv siseriikliku kohtu hinnang turustuslepingus sisalduva ainuõigusklausli kooskõla kohta ühenduse õigusega.

(vt punkt 128)

5. Turgu valitseva seisundi kuritarvitamise mõiste on objektiivne mõiste, mis viitab turgu valitseva seisundiga ettevõtja niisugusele tegevusele, mis võib mõjutada sellise turu struktuuri, kus just kõnealuse ettevõtja tegutsemise tulemusel on konkurents juba nõrgenenud, ning mis takistab veel turul olemasoleva konkurentsi säilimist või selle konkurentsi arengut selliste vahenditega, mis erinevad nendest vahenditest, mida kasutatakse kaupade või teenuste tavapärases konkurentsis, mis rajaneb ettevõtjate sooritustel. Selles osas ei välista asjaolu, et lepingud sõlmiti turgu valitsevas seisundis äriühingu lepingupartnerite soovil, selle tegevuse kvalifitseerimist kuritarvitava tegevusena.

(vt punkt 129)
Keywords

Summary



Keywords

Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Äriühingud – Direktiiv 68/151 – Raamatupidamise aastaaruanded

(Nõukogu direktiiv 68/151, artikkel 6)

Summary

Esimese direktiivi 68/151 tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseks, artikliga 6 kehtestatud karistuste asjakohasuse nõudele, mis on ette nähtud raamatupidamises valeandmete esitamise eest, ei saa liikmesriigi ametiasutused kriminaalmenetluses süüdistatavate vastu tugineda selleks, et kontrollida süüdistatavate suhtes ette nähtud leebemate karistussätete, mis jõustusid pärast rikkumiste toimepanemist, vastavust nimetatud nõudega, kuna taoline kontrollimine võib viia selleni, et nendes sätetes ette nähtud kergemaid karistusi ei ole võimalik kohaldada. Direktiivil ei saa iseenesest ja sõltumata selle rakendamiseks liikmesriigi poolt vastu võetud seadusest olla süüdistatavate kriminaalvastutust ettenägevat või raskendavat mõju.

(vt punktid 29, 30, 36, 45 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühine tollitariifistik – Tariifirubriik – Tõlgendamine – Maailma Tolliorganisatsiooni esitatud klassifitseerimise arvamusega seonduv hagi – Piirid

2. Ühine tollitariifistik – Tariifirubriik – Nikotiiniplaastrid – Raviks ja profülaktikaks kasutatav toode – Klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuri ravimitega seotud rubriigis 3004

3. Ühine tollitariifistik – Kaupade klassifitseerimine – Ebaõige siduv tariifiinformatsioon – Siseriiklike kohtute kohustus tagada nimetatud informatsiooni tühistamine ja uue, ühenduse õigusega kooskõlas oleva siduva tariifiinformatsiooni andmine – Kohaldamisala

(EÜ artikkel 10; nõukogu määrus nr 2913/92, artikli 12 lõige 5)

Summary

1. Antud toote klassifitseerimisel ühenduse seadusandja kehtestatud kombineeritud nomenklatuuris ei ole Maailma Tolliorganisatsiooni poolt selle toote kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis klassifitseerimise kohta esitatud arvamus õiguslikult siduv ja see on vaid üheks viiteks, mis aitab tõlgendada kombineeritud nomenklatuuri erinevate tariifirubriikide ulatust. Kui selline klassifitseerimise arvamus on vastuolus kombineeritud nomenklatuuri rubriigi sõnastusega, siis tuleb see jätta tähelepanuta.

(vt punkt 28)

2. Kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et nikotiiniplaastrid, mis on selgelt raviks ja profülaktikaks määratud tooted, mille mõju koondub inimkeha teatud talitlustele, ning mis on pakendatud eraldi fooliumkotikestesse, mida müüakse nädalaks vajalikku annust koos kasutusjuhendiga sisaldavas pakendis, tuleb klassifitseerida KN rubriiki.

(vt punktid 36, 39, 48, resolutiivosa punkt 1)

3. Kui pädev ametiasutus on andnud välja ebaõige siduva tariifiinformatsiooni, peab siseriiklik kohus EÜ artikli 10 alusel oma pädevuse piires võtma kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et selline informatsioon tühistatakse ja et antakse uus, ühenduse õigusega kooskõlas olev siduv tariifiinformatsioon.

Selles kontekstis kuuluvad asja arutava siseriikliku kohtu poolt rakendatav menetlus ja vastu võetud otsuste toime võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtetest tulenevates piirides siseriikliku õiguse valdkonda.

Selles suhtes ei ole 12. oktoobri 1992. aasta määrusega nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, vastuolus see, kui siseriiklik kohus tühistab tolli otsuse, mis on küll kooskõlas Maailma Tolliorganisatsiooni esitatud klassifitseerimise arvamusega, kuid milles ei ole arvestatud ühenduse seadusandja kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri, ning tunnistab, et tooted tuleb klassifitseerida teisiti kui tuleneb klassifitseerimise arvamusest.

(vt punkt 57, resolutiivosa punkt 2)
Keywords

Summary



Keywords

1. Apellatsioonkaebus — Väited — Kohtuotsuse põhjendused, mille puhul on rikutud ühenduse õigust — Resolutiivosa, mis tugineb muudele õiguslikele põhjendustele — Rahuldamata jätmine

2. Tegevusetushagi — Institutsiooni ettekirjutus — Üleskutse toimingu tegemiseks — Üleskutseks ei saa pidada hagi ennast — Välistamine

(EÜ artikli 232 teine taane)

3. Ühenduse õigus — Põhimõtted — Õigus tõhusale kaitsele — Liikmesriigi ametnike poolt ühenduse õiguse rikkumine — Hagi esitamine ühenduste kohtutesse komisjoni või teise liikmesriigi poolt või siseriiklikesse pädevatesse kohtutesse iga füüsilise või juriidilise isiku poolt — Kohtuliku kaitse tõhususe riivamise puudumine

Summary

1. Ühenduse õiguse rikkumine Esimese Astme Kohtu poolt ei too kaasa vaidlustatud määruse tühistamist, kuna selle resolutiivosa on põhjendatud teiste õiguslike argumentidega.

(vt punkt 12)

2. EÜ artikli 232 teine taane seab tegevusetushagi vastuvõetavuse tingimuseks selle, et eelnevalt peab asjassepuutuvat institutsiooni olema kutsutud üles toimingut tegema. Kuna tegemist on hagi vastuvõetavuse tingimusega, ei saa Esimese Astme Kohtusse esitatud hagi pidada üleskutseks selle sätte mõttes.

(vt punkt 16)

3. Asutamislepingus ette nähtud õiguskaitsevahendite süsteemis võib siseriiklike ametiasutuste poolt ühenduse õiguse, sealhulgas EÜ artikli 234 kolmanda lõigu sätete rikkumise peale esitada hagi ühenduste kohtutesse komisjon või teine liikmesriik või siseriiklikesse pädevatesse kohtutesse iga füüsiline või juriidiline isik. Viimasel juhul on siseriikliku kohtu ülesanne tagada ühenduse õigusnormide kaitse ja järelikult ka see, et kohtuliku kaitse tõhusust ei saaks mingil moel riivata.

(vt punkt 28)
Kohtuasi C-492/04

Lasertec Gesellschaft für Stanzformen mbH

versus

Finanzamt Emmendingen

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Baden-Württemberg)

„Kodukorra artikli 104 lõike 3 esimene lõik — Kapitali vaba liikumine — Asutamisvabadus — Maksustamine — Ettevõtte tulumaks — Äriühingutevaheline laenuleping — Laenu saav residendist äriühing — Laenu andev aktsionärist äriühing, mis on asutatud kolmandas riigis — Mõiste „oluline osalus” — Laenuintressi tasumine — Kvalifitseerimine — Kasumi jaotamine varjatud kujul”

Euroopa Kohtu määrus (neljas koda), 10. mai 2007 I - 3777

Kohtumääruse kokkuvõte

Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Asutamislepingu sätted – Kohaldamisala

(EÜ artiklid 43 ja 56)

Siseriiklik õigusnorm, mille alusel residendist kapitaliühingu poolt oma mitteresidendist aktsionärile, kellele kuulub oluline osalus selles kapitaliühingus, tasutud laenuintress loetakse teatud tingimustel varjatult jaotatud kasumiks, mis on maksustatav laenu saanud äriühingu juures, mõjutab peamiselt asutamisvabaduse teostamist EÜ artikli 43 ja sellele järgnevate artiklite tähenduses.

Isegi kui eeldada, et selline meede piirab kapitali vaba liikumist, on selline mõju asutamisvabaduse piirangu vältimatu tagajärg ega õigusta selle meetme kontrollimist EÜ artiklite 56–58 alusel.

EÜ artiklile 43 ja sellele järgnevatele artiklitele ei saa tugineda seoses asjaoluga, et kolmanda riigi äriühingule kuulub osalus, mis annab talle otsustava mõju liikmesriigi äriühingu otsuste ja tegevuse üle. Asutamisvabadust käsitlevas asutamislepingu peatükis ei leidu ühtki sätet, mis laiendaks selle peatüki sätete kohaldamisala olukordadele, kus osaleb kolmanda riigi kodanik, kes on äriühingu asutanud väljaspool Euroopa Liitu, kuna selle peatüki eesmärk on tagada asutamisvabadus liikmesriikide kodanikele.

(vt punktid 25, 27 ja 28 ning resolutiivosa)
Keywords

Subject of the case

Resolutiivosa



Keywords

Isikute vaba liikumine

–

Asutamisvabadus

–

Piirangud (EÜ artikkel 43) (vt punktid 15−20 ja resolutiivosa)

Subject of the case

Ese

Eelotsusetaotlus – Tribunal de police de Neufchâteau – EÜ artiklite 10, 39, 43 ja 49 tõlgendamine – Siseriiklik meede, millega nõutakse residendi poolt kasutatava mootorsõiduki registreerimist selles liikmesriigis ka juhul, kui mootorsõiduki on nimetatud residendi käsutusse andnud tema teises liikmesriigis asuv tööandja – Töötaja, kes on tööandjaga töölepingulises suhtes ning kes on samaaegselt aktsionär, juhatuse liige, äriühingu igapäevase juhtimise eest vastutav esindaja või muul taolisel ametikohal.

Resolutiivosa

Resolutiivosa

EÜ artikliga 43 on vastuolus see, kui esimese liikmesriigi õigusnormidega, nagu on põhikohtuasjas käsitlusel, kehtestatakse selles liikmesriigis elavale füüsilisest isikust ettevõtjale kohustus registreerida seal äriühingule kuuluv sõiduk, mille tema tööandjaks olev teises liikmesriigis asuv äriühing andis tema käsutusse, kui äriühingule kuuluv sõiduk ei ole mõeldud peamiselt esimeses liikmesriigis alaliseks kasutamiseks ja kui seda tegelikkuses nii ei kasutata.
Keywords

Summary



Keywords

Teenuste osutamise vabadus – Piirangud

(EÜ artiklid 49‑55)

Summary

EÜ artiklitega 49–55 ei ole vastuolus niisugused esimese liikmesriigi õigusnormid, mis keelavad selles liikmesriigis elaval ja töötaval isikul kasutada seal teise liikmesriigi territooriumil asutatud liisinguettevõtjalt liisitud sõidukit, kui see sõiduk ei ole esimeses liikmesriigis registreeritud ja kui see on mõeldud seal peamiselt alaliseks kasutamiseks või seda tegelikult nii ka kasutatakse.

(vt punkt 16 ja resolutiivosa)