ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Esimene väide puudutab asjaolude ilmset hindamisviga, kuna Avaliku Teenistuse Kohus leidis, et apellandil ei ole õigus tugineda uue asjaolu ilmnemisele, mille aluseks on Üldkohtu 19. juuni 2007. aasta otsus kohtuasjas T-473/04: Asturias Cuerno vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus ei avaldata). Apellant väidab, et nimetatud kohtuotsus on uus asjaolu, kuivõrd see kohtuotsus käsitleb sama olukorda, milles on apellant, ja põhiline osa selles kohtuotsuses sisalduvast analüüsist puudutab objektiivset küsimust, mitte kohtuasjaga seotud konkreetseid asjaolusid.
ET Euroopa Liidu Teataja C 32/40

8. detsembril 2011 esitatud hagi — Guangdong Kito Ceramics jt versus nõukogu

(Kohtuasi T-633/11)

2012/C 32/79

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Guangdong Kito Ceramics Co. Ltd (Foshan, Hiina), Jingdezhen Kito Ceramic Co. Ltd (Jingdezhen, Hiina), Jingdezhen Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd (Jingdezhen, Hiina) ja Zhaoqing Lehua Ceramic Sanitary Ware Co. Ltd (Sihui, Hiina) (esindaja: advokaat M. Sánchez Rydelski)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

— tühistada nõukogu 12. septembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 917/2011, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT 2011, L 238, lk 1), selles osas, mis puudutab hagejaid; ja

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kolm väidet.

1. Esimene väide, et kostja on teinud ilmselge vea nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (1) artikli 18 tõlgendamisel ja kohaldamisel.

2. Teine väide, et vaidlustatud määruses ei ole esitatud piisavaid põhjendusi.

3. Kolmas väide, et menetluses, mille tulemusena vaidlustatud määrus vastu võeti, ei järgitud selliseid liidu õiguse üldpõhimõtteid nagu hea halduse ja läbipaistvuse põhimõtted, eirati hagejate kaitseõigusi ja rikuti nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 18 lõiget 4.

(1) Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT 2009, L 343, lk 51).
ET Euroopa Liidu Teataja C 32/29

28. novembril 2011 esitatud hagi — MPDV Mikrolab versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Lean Performance Index)

(Kohtuasi T-598/11)

2012/C 32/60

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: MPDV Mikrolab GmbH, Mikroprozessordatenverarbeitung und Mikroprozessorlabor (Mosbach, Saksamaa) (esindaja: advokaat W. Göpfert)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Nõuded

Hageja palub:

— tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 15. septembri 2011. aasta otsus (asi R 131/2011-1);

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „Lean Performance Index” kaupadele ja teenustele klassides 9, 16, 35 ja 42.

Kontrollija otsus: lükata registreerimistaotlus tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine, kuna asjaomasel ühenduse kaubamärgil on eristusvõime ning see ei ole üksnes kirjeldav.
—

seetõttu rahuldada apellandi poolt esimeses kohtuastmes esitatud nõuded ning niisiis — tühistada otsused, millega Euroopa Komisjon keeldus apellandile maksmast personalieeskirjade artiklis 73 ettenähtud hüvitisi ning kohustada komisjoni need hüvitised viivitamatult apellandile välja maksma koos üldisest õigusest tuleneva täiendava hüvitisega vahe eest, mis on tegelikult kantud kahju summa ja personalieeskirjade artikli 73 alusel selle kahju eest makstud hüvitise vahel, — mõista komisjonilt apellandi kasuks välja viivitusintress alates 2004. aasta detsembrist — kuupäevast, mil oleks tulnud tuvastada hageja kutsehaigestumine, tekitatud kahju summa ja see, millises seisundis oli tema tervis stabiliseerunud, — mõista komisjonilt apellandi kasuks välja summa, mida Üldkohus peab sobivaks, et hüvitada mittevaraline kahju, mis tekkis apellandile komisjoni talituste sooritatud mitmete eksimuste ja eeskirjade eiramiste tõttu apellandi ravi puudutavate menetluste läbiviimisel, — mõista mõlema kohtuastme kohtukulud välja vastustajalt.
6.

Kuuenda väite kohaselt on kahjustatud konkurentsi Euroopa Liidus, kuna võetud meetmete tõttu on Euroopa Liidu telekommunikatsioonivõrgu normaalne toimimine moonutatud ja see kahjustab Euroopa operaatorite vahelist konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust.
3.

Põhjendamiskohustuse rikkumine Hageja väidab, et vaidlustatud otsus rikub oluliselt menetlusnorme. Hageja arvates ei ole kostja poolt aluseks võetud viitesüsteemi arusaadavalt põhjendatud. Lisaks toovad kostja arvukad vead aluseks oleva Saksa ettevõtte tulumaksu õiguse hindamisel kogumis kaasa selle, et kostja peamised kaalutlused ei ole enam äratuntavad. Hageja väidab, et vaidlustatud otsusest ei nähtu need faktilised ja õiguslikud asjaolud, miks kostja leiab, et saneerimisklausel kujutab endast riigiabi.
1.

Esimene väide: ELTL artikli 107 lõike 1 rikkumine, kuivõrd meede ei ole valikuline — Asjakohase viitesüsteemi ebaõige hindamine: hageja väidab sellega seoses, et komisjon lähtub Saksa Körperschaftsteuergesetz’i (ettevõtte tulumaksu seadus, edaspdi „KStG”) § 8c lõike 1a saneerimisklausli valikulisuse hindamisel valest viitesüsteemist. Hageja arvates nähtub objektiivset netopõhimõtet kui asjakohast viitesüsteemi aluseks võttes pigem see, et saneerimisklausel ei kujuta endast erandit viitesüsteemist, vaid pigem taastab selle. — Üldnormide valikulisuse puudumise ebaõige hindamine: selles osas väidab hageja, et KStG § 8c lõike 1a saneerimisklausli valikulisust tuleb eitada ka seaduse normide üldkehtivust arvesse võttes. — Saksa ettevõtte tulumaksu süsteemi olemusel ja sisemisel ülesehitusel põhineva õigustuse ebaõige hindamine: hageja väidab selles kontekstis, et KStG § 8c lõike 1a saneerimisklausel on Saksa ettevõtte tulumaksu süsteemi olemusest ja sisemisest ülesehitusest tulenevalt kahtlemata õigustatud, võttes arvesse objektiivse netopõhimõtte asjakohast viitesüsteemi kui maksevõime põhimõtte väljendust.
3.

ELTL artikli 107 lõike 1 rikkumine: saneerimisklausli õigustamine Saksa maksusüsteemi sisemise ülesehitusega Hagejad väidavad selles kontekstis, et isegi kui lähtuda komisjoni seisukohast ja eeldada, et saneerimisklausel on valikuline, oleks valikulisus õigustatud selliste põhiseaduslike põhimõtetega nagu maksustamine vastavalt maksevõimele, ülemäärase maksustamise vältimine ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimine.
ET Euroopa Liidu Teataja C 39/20

15. detsembril 2011 esitatud hagi — Cham versus nõukogu

(Kohtuasi T-649/11)

2012/C 39/38

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Cham Holding Co. SA (Damaskus, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks;

— tühistada 23. septembri 2011. aasta otsus 2011/628/ÜVJP, millega muudetakse 9. mai 2011. aasta otsust 2011/273/ÜVJP Süüria vastu suunatud piiravate meetmete kohta, ning nõukogu 23. septembri 2011. aasta määrus (EL) nr 950/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias, kuna need õigusaktid puudutavad hagejat, nähes ette tema lisamise 9. mai 2011. aasta määruse (EL) nr 442/2011 artiklis 5 ja 9. mai 2011. aasta otsuse 2011/273/ÜVJP artiklites 3 ja 4 märgitud üksuste loetellu;

— mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab oma hagi põhjendamiseks kolm väidet, mis on sisuliselt samad, kui need, mis on esitatud kohtuasjas T-433/11: Makhlouf vs. nõukogu (1).

(1) ELT 2011 C 290, lk 14.
ET Euroopa Liidu Teataja C 39/15

Apellatsioonkaebus, mille Christos Michail esitas 22. novembril 2011 Avaliku Teenistuse Kohtu 13. septembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas F-100/09: Michail versus komisjon

(Kohtuasi T-597/11 P)

2012/C 39/32

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Christos Michail (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat Ch. Meidanis)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon

Nõuded

Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:

— tunnistada käesolev apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

— tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu 13. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas F-100/09: Michail vs. komisjon;

— mõista apellandile põhjustatud mittevaralise kahju hüvitamiseks välja 30 000 eurot;

— mõista kohtukulud välja vastavalt kehtivale õigusele.

Väited ja peamised argumendid

Apellant väidab, et edasi kaevatud kohtuotsuses langetas Avaliku Teenistuse Kohus väära otsuse tema hagi üle, milles ta oli palunud tühistada esiteks komisjoni otsuse, millega jäeti rahuldamata tema personalieeskirjade artikli 24 alusel esitatud abitaotlus ja teiseks komisjoni 14. septembri 2009. aasta otsuse, millega jäeti rahuldamata tema personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel esitatud kaebus.

Täpsemalt väidab apellant, et rikuti tema menetlusõigusi ning liidu õigust esiteks seetõttu, et Avaliku Teenistuse Kohus, olles andnud tõenditele väära hinnangu, jättis ekslikult täiesti käsitlemata küsimuse, kas tõendid olid kogutud õigusvastaselt, kuna komisjon muutis apellandi halduslikku seisundit, ilma et selle muutuse kohta oleks olnud olemas eelnevat haldusakti. Teiseks väidab apellant, et Avaliku Teenistuse Kohus eiras tõendite kogumist puudutavaid põhimõtteid ja tõendamiskoormist, sest vaatamata sellele, et apellant oli esitanud enda üleviimise õigusvastasust tõendava dokumendi, ei küsinud Avaliku Teenistuse Kohus menetluse jooksul kordagi (ehkki ta oli selleks oma kodukorra artikli 55 alusel kohustatud) komisjonilt tõendeid selle väite ümberlükkamiseks. Kolmandaks väidab apellant, et Avaliku Teenistuse Kohus ei analüüsinud tema tegelikku personalieeskirjade järgset seisundit, sellisena nagu see paistis süsteemidest Sysper ja Sysper 2, ega ka seda, millisel õiguslikul alusel rajanes apellandist neis süsteemides loodud pilt, et teha kindlaks, kas tegemist on apellandi psühholoogilise ahistamise ja tõendite moonutamisega.
5.

Viies väide, et komisjon kuritarvitas võimu, kui tugines asutamislepingu sättele, mis volitab kiitma heaks abi, mis on mõeldud teatava majanduspiirkonna arengu soodustamiseks, kui otsusest on vastupidi ilmne, et abi heakskiitmise tegelik põhjus on soov meelitada ligi sobiv arv Taani internetihasartmängude litsentsi taotlejaid. Hageja lisab, et komisjon kuritarvitas võimu, kui tugines heakskiitmisel majanduspiirkonna arengu liberaliseerimise ja lihtsustamise eesmärgile, samas kui Taani riik ise väidab, et asjaomase maksuskeemi üldine eesmärk on koguda nii palju maksutulu kui võimalik.
2.

ELTL artikli 107 lõike 1 rikkumine: valikulisuse puudumine, sest ei ole asjakohasest viitesüsteemist välja jäetud Selle kohta väidavad hagejad, et asjakohane viitesüsteem on üldised ettevõtte kahjumi mahaarvamist reguleerivad õigusnormid (Saksa tulumaksuseaduse § 10d koostoimes KStG § 8 lõikega 1 ja Saksa ettevõtlusmaksu seaduse §-ga 10a) ning et KStG §-ga 8c piiramine on ainult erand sellest asjakohasest viitesüsteemist, mida omakorda piirab muu hulgas saneerimisklausel kui selle erandi osaline erand.
ET Euroopa Liidu Teataja C 32/39

2. detsembril 2011 esitatud hagi — BSH versus Siseturu Ühtlustamise Amet (ecoDoor)

(Kohtuasi T-625/11)

2012/C 32/77

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: BSH Bosch und Siemens Hausgeräte GmbH (München, Saksamaa) (esindaja: advokaat S. Biagosch)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Nõuded

Hageja palub:

— tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 22. septembri 2011. aasta otsus (asi R 340/2011-1);

— jätta Siseturu Ühtlustamise Ameti kohtukulud tema enese kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „ecoDoor” kaupadele ja teenustele klassides 7, 9 ja 11.

Kontrollija otsus: lükata registreerimistaotlus tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine, kuna asjaomasel ühenduse kaubamärgil on eristusvõime ning see ei ole üksnes kirjeldav.
ET Euroopa Liidu Teataja C 32/29

25. novembril 2011 esitatud hagi — Eni versus Siseturu Ühtlustamise Amet — EMI (IP) (ENI)

(Kohtuasi T-599/11)

2012/C 32/61

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Eni SpA (Rooma, Itaalia) (esindajad: advokaadid D. De Simone ja G. Orsoni)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: EMI (IP) Ltd (London, Ühendkuningriik)

Nõuded

— nõue tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 8. septembri 2011. aasta otsus asjas R 2439/2010-1; ja

— mõista kõigi menetlusastmetega seotud kohtukukud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „ENI” kaupadele ja teenustele klassides 1-4, 6-7, 9, 11, 14, 16-19, 22, 25 ja 35 — 45 — ühenduse kaubamärgitaotlus nr 6488076

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: teine menetluspool apellatsioonikojas

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse kaubamärgiregistreering nr 4197315 sõnamärgile „EMI” kaupadele klassides 9, 16, 35, 38, 41 ja 42; ühenduse kaubamärgiregistreering nr 6167357 kujutismärgile „EMI” kaupadele klassides 9, 16, 35, 38, 41 ja 42

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause osaliselt

Apellatsioonikoja otsus: jätta apellatsioonkaebus rahuldamata

Väited: hageja vaidlustab esimese apellatsioonikoja nimetatud otsuse kolmel põhjusel: (i) ekslik ja põhjendamata tuvastus, et kaubad ja teenused on sarnased, mis põhineb seda küsimust käsitleva varasema kohtupraktika valest tõlgendamisel ja kohaldamisel; (ii) kohtuotsuse Praktiker vale tõlgendamine ja kohaldamine, st selles otsuses esitatud monopolikeelu põhimõtete, eeskätt selle teguri, mis tõi kaasa jaeteenuste registreeritavuse kehtestamise, vale tõlgendamine ja kohaldamine; (iii) ekslik tuvastus, et märgid on sarnased ja et olemas on segiajamise tõenäosus.
ET Euroopa Liidu Teataja C 32/29

15. novembril 2011 esitatud hagi — Przedsiębiorstwo Handlowe Medox Lepiarz Lepiarz versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Henkel (SUPER GLUE)

(Kohtuasi T-591/11)

2012/C 32/59

Hagiavalduse keel: poola

Pooled

Hageja: Przedsiębiorstwo Handlowe Medox Lepiarz Jarosław Lepiarz Alicja sp. j. (Jaworzno, Poola Vabariik) (esindaja: advokaat M. Konieczyński)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Henkel Corp. (Gulph Mills, Ameerika Ühendriigid)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 12. septembri 2011. aasta otsus asjas R 1147/2010-4;

— mõista kostjalt välja menetluskulud, kaasa arvatud advokaadikulud.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: hageja.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk, milleks on valget, musta, halli ja kollast värvi tuub, sõnalise osaga „SUPER GLUE”, kaupadele klassides 1 ja 16 — ühenduse kaubamärgi taotlus nr 7 262 405.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: teine menetluspool apellatsioonikojas.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Beneluxi riikides registreeritud sõnamärk nr 377 517„SUPERGLUE” kaupadele klassides 1 ja 16.

Vastulausete osakonna otsus: vastulause rahuldati osaliselt.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Määruse nr 207/2009 (1) artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna tuvastati, et kaubamärgid on sarnased ja avalikkus võib need omavahel segi ajada.

(1) Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).
3.

Kolmanda väitega, et on rikutud põhjendamiskohustust, kinnitab hageja, et kostja piirdus vaidlustatud aktides vaid väga üldise ja põhjendamatu sõnastuse kasutamisega, kui ta otsustas piiravate meetmete üle hageja suhtes.
1.

Esimene väide, et on rikutud põhiõigusi ja menetlustagatisi, sealhulgas õigust olla ära kuulatud, kaitseõigusi, põhjendamiskohustust ja tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtet, kuna hageja ei saanud ametlikku teadet selle kohta, et tema nimi oli kantud karistatud isikute nimekirja, ning kuna kostja ei vastanud hageja päringutele ega teatanud, milliste konkreetsete andmete alusel hageja nimi vaidlusalusesse nimekirja kanti.
ET Euroopa Liidu Teataja C 58/14

21. detsembril 2011 esitatud hagi — Komisjon versus Siseturu Ühtlustamise Amet — European Alliance for Solutions and Innovations (EASI European Alliance Solutions Innovations)

(Kohtuasi T-659/11)

2012/C 58/27

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: advokaadid A. Berenboom, A. Joachimowicz ja M. Isgour ning esidnajad J. Samnadda ja F. Wilman)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Teine menetluspool apellatsioonikojas: European Alliance for Solutions and Innovations Ltd (London, Ühendkuningriik)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 11. oktoobri 2011. aasta otsus asjas R 1991/2010-4;

— tunnistada selles tulenevalt kehtetuks ühenduse kaubamärk nr 6112403, mille 17. oktoobril 2008 registreeris teine menetluspool apellatsioonikojas, klassides 36, 37, 44 ja 45; ja

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Kehtetuks tunnistamise taotluse esemeks olev registreeritud ühenduse kaubamärk: Kujutismärk „EASI European Alliance Solutions Innovations” värvikombinatsioonis „kollane, helesinine, sinine” teenustele klassides 36, 37, 44 ja 45 — Ühenduse kaubamärgiregistreering nr 6112403as

Ühenduse kaubamärgi omanik: Teine menetluspool apellatsioonikojas

Ühenduse kaubamärgi kehtetuks tunnistamist taotlev pool: Hageja

Kehtetuks tunnistamise taotluse põhjendus: kehtetuks tunnistamist taotlev pool tugines oma nõudes nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 52 lõike 1 punktis a, koostoimes artikli 7 lõike 1 punktidega c ja h, sätestatud absoluutsetele keeldumispõhjustele

Tühistamisosakonna otsus: Jätta kehtetuks tunnistamise taotlus rahuldamata

Apellatsioonikoja otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata

Väited: Vaidlustatud otsus rikub nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti h koostoimes Pariisi konventsiooni artikli 6 ter lõikega 1, kuivõrd ühenduse kaubamärk registreeriti, kuigi selle registreerimine jäi nendes sätetes kehtestatud keelu kohaldamisalasse. Vaidlustatud otsus rikub ka artikli 7 lõike 1 punkti g niivõrd, kuivõrd selline registreerimine eksitaks avalikkust, pannes neid arvama, et kaubamärgiga kaitstud kaubad ja teenused on Euroopa Liidu või mõne tema institutsiooni poolt heaks kiidetud ja tunnustatud.
ET Euroopa Liidu Teataja C 58/11

21. detsembril 2011 esitatud hagi — Smart Technologies versus Siseturu Ühtlustamise Amet (SMART NOTEBOOK)

(Kohtuasi T-648/11)

2012/C 58/21

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Smart Technologies ULC (Calgary, Kanada) (esindajad: M. Edenborough, QC, Barrister T. Elias ja Solicitor R. Harrison)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 29. septembri 2011. aasta otsus asjas R 942/2011-1;

— teise võimalusena muuta vaidlustatud esimese apellatsioonikoja otsust nii, et selles leitakse, et taotletaval kaubamärgil on piisav eristusvõime, mistõttu ei saa selle registreerimisele määruse artikli 7 lõike 1 punkti b alusel vastuväiteid esitada; ja

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „SMART NOTEBOOK” klassi 9 kuuluvate kaupade jaoks — ühenduse kaubamärgitaotlus nr 9049313

Kontrollija otsus: lükata ühenduse kaubamärgitaotlus tagasi

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkte b ja c on rikutud, kuna apellatsioonikoda leidis ekslikult, et taotletaval ühenduse kaubamärgil puudub eristusvõime. Lisaks väidab hageja, et taotletav kaubamärk ei kirjelda tema kaupu, vaid sellel on eristusvõime, mis võimaldab taotletaval kaubamärgil toimida kõnealuseid kaupu tähistavana. Hageja väidab eelkõige, et apellatsioonikoda: a) lähtus valedest normidest, kui ta kaalus, kas kaubamärk on tähistatavaid kaupu kirjeldav või mitte; b) jättis arvesse võtmata asjaolu, et hagejale kuulub kaubamärkide „Smart” perekond, ning ajas selle küsimuse ekslikult segi määruse artikli 7 lõike 3 kohaselt eristusvõime omandamise käsitlusega; ning c) lükkas ekslikult tagasi väite, mis puudutab õiguspärast ootust olukorras, kus teised kaubamärgid, millele tuginetakse, kuuluvad kõik hagejale, erinevalt olukorrast, kus need kaubamärgid kuuluksid kolmandatele isikutele
ET Euroopa Liidu Teataja C 58/10

16. detsembril 2011 esitatud hagi — Boehringer Ingelheim International versus Siseturu Ühtlustamise Amet (RELY-ABLE)

(Kohtuasi T-640/11)

2012/C 58/19

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Boehringer Ingelheim International (Ingelheim am Rhein, Saksamaa) (esindajad: advokaadid V. von Bomhard, A. Renck ja C. Steudtner)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 30. septembri 2011. aasta otsus asjas R 756/2011-4;

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „RELY-ABLE” klassidesse 38, 41 ja 42 kuuluvate teenuste jaoks — rahvusvaheline registreering nr 1044333

Kontrollija otsus: keelduda kaitsmast kaubamärki Euroopa Liidus kõikide taotletud teenuste osas

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda leidis ebaõigesti, et taotletav tähis „ei ole eriti fantaasial rajanev ega suvaline”, vaid „sõna reliable (usaldusväärne) ilmselgelt vigane kirjapilt”, mistõttu võidakse seda tajuda kiitvana. Lisaks eksis apellatsioonikoda siis, kui ta eeldas, et vigane kirjapilt on „reklaamsõnumite sage tunnus” ning et see järeldus oli käesoleval juhul asjakohane