Keywords

Summary



Keywords

1. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Kohaldatav õigus – Töötaja, kes on elukohajärgses liikmesriigis töötu pärast seda, kui ta on teises liikmesriigis sooritanud kohustusliku sõjaväeteenistuse – Elukohajärgse liikmesriigi õigusnormide kohaldamine

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artikli 13 lõike 2 punkt f)

2. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Töötus – Erikonfliktinormid – Töötu, kes oma viimase töötamise ajal elas muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik – Töötamise mõiste

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artikli 71 lõige 1)

3. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Töötus – Õigusnormid, mille kohaselt hüvitiste maksmine sõltub kindlustus- või töötamisperioodide täitmisest – Kindlustus- või töötamisperioodide liitmine – Õiend, milles on märgitud teise liikmesriigi õiguse alusel täidetud kindlustus- või töötamisperioodid – Tõendusjõud teiste liikmesriikide sotsiaalkindlustusasutuste suhtes – Piirid

(EÜ artikkel 10; nõukogu määrus nr 574/72, artikkel 80)

4. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Töötus – Erikonfliktinormid – Töötu, kes oma viimase töötamise ajal elas muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik – Elukoha mõiste

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artikli 71 lõige 1)

5. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Töötus – Erikonfliktinormid – Määruse nr 1408/71 artikli 71 lõike 1 punkti b alapunkt ii – Ulatus – Üldiste konfliktinormide kohaldamata jätmine – Tingimus – Siseriikliku kohtu poolt teostatav uurimine

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artikli 71 lõike 1 punkti b alapunkt ii)

6. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Ühenduse õigusnormid – Isikuline kohaldamisala – Töötaja määruse nr 1408/71 tähenduses – Mõiste – Sõjaväeteenistust sooritav isik – Hõlmamine – Tingimus

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artikli 1 punkt a)

7. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Töötus – Õigusnormid, mille kohaselt hüvitiste maksmine sõltub kindlustusperioodide täitmisest – Kindlustusperioodide liitmine – Teise liikmesriigi õiguse alusel täidetud kindlustus- või töötamisperioodide arvestamine – Töötamisperioodid – Mõiste

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artikli 67 lõige 1)

8. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Töötus – Õigusnormid, mille kohaselt hüvitiste maksmine sõltub kindlustusperioodide täitmisest – Kindlustusperioodide liitmine – Teise liikmesriigi õiguse alusel täidetud kindlustus- või töötamisperioodide arvestamine – Tingimused – Kindlustusperioodide viimati täitumine liikmesriigis, kus hüvitist taotletakse – Siseriikliku kohtu teostatav hinnang

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artikli 67 lõige 3)

9. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Võrdne kohtlemine – Kohaldamata jätmine töötushüvitistele, mida reguleerivad määruse nr 1408/71 erinormid

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artiklid 3 ja 67)

Summary

1. Määruse nr 1408/71, ajakohastatud määrusega nr 2001/83, muudetud määrusega nr 2195/91, artikli 13 lõike 2 punkti f tuleb tõlgendada nii, et isiku suhtes, kes elab ühes liikmesriigis ja on seal töötu pärast teises liikmesriigis sõjaväeteenistuse sooritamist, kohaldatakse elukohajärgse liikmesriigi õigusakte.

(vt punktid 26, 41, resolutiivosa punkt 1)

2. Määruse nr 1408/71, ajakohastatud määrusega nr 2001/83, muudetud määrusega nr 2195/91, artikli 71 lõike 1 – säte, mis määratleb töötajale, kes oma viimase töötamise ajal elas muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik, kohaldatavad töötushüvitisealased õigusaktid – mõistet „töötamine” tuleb tõlgendada siseriiklikus sotsiaalkindlustusalases õiguses sellele antud määratluse kaudu. Töötamine selle sätte tähenduses on töötamine, mida peetakse selliseks vastava riigi sotsiaalkindlustusalase õiguse kohaselt, kus see toimub.

(vt punkt 33)

3. Ühe liikmesriigi pädev ametiasutus peab kindlustus- või töötamisperioodide liitmisel arvestama teise liikmesriigi pädeva asutuse poolt määruse nr 574/72 artikli 80 alusel väljastatud õiendit, milles on märgitud selle õiguse alusel täidetud kindlustus- või töötamisperioodid, nii kaua, kui seda ei ole tagasi võetud või tühiseks kuulutatud. Sellegipoolest kohustab EÜ artiklis 10 väljendatud lojaalse koostöö põhimõte sotsiaalkindlustusameteid õigesti hindama asjakohaseid fakte, eriti kohalduva õiguse kindlaksmääramist ja kindlustus- või töötamisperioodide liitmist puudutavate normide rakendamisel ja seega tagama nende väljastatud õiendites esinevate andmete õiguse. Seetõttu peavad nad kontrollima niisuguste õiendite väljastamise põhjendatust ja vajaduse korral need tagasi võtma, kui esinevad kahtlused nende õiendite aluseks olnud faktide täpsuses ja seega ka neis sisalduvates andmetes.

(vt punktid 34, 36)

4. Määruse nr 1408/71, ajakohastatud määrusega nr 2001/83, muudetud määrusega nr 2195/91, artikli 71 lõike 1 – säte, mis määratleb töötajale, kes oma viimase töötamise ajal elas muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik, kohaldatavad töötushüvitisealased õigusaktid – tähenduses töötaja elukoht määratakse koha järgi, kus asub peamine huvide keskus. Sellega seoses tuleb mainida töötaja perekondlikku olukorda ja elukoha vahetamise põhjusi ning tehtava töö olemust.

(vt punkt 37)

5. Määruse nr 1408/71, ajakohastatud määrusega nr 2001/83, muudetud määrusega nr 2195/91, artikli 71 lõike 1 punkti b alapunkti ii – säte, mis määratleb töötajale, kes oma viimase töötamise ajal elas muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik, kohaldatavad töötushüvitisealased õigusaktid – tuleb tõlgendada nii, et see on erisäte kohaldatavate töötushüvitisealaste õigusaktide kindlaksmääramiseks, nii et kui selle kohaldamise tingimused on täidetud, tuleb kohaldada selles sättes osundatud õigust, mitte aga selle määruse II jaotise üldisi konfliktinorme. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kindlaks tegema, kas nimetatud sätte kohaldamise tingimused on täidetud või mitte.

(vt punkt 41, resolutiivosa punkt 1)

6. Määruses nr 1408/71, ajakohastatud määrusega nr 2001/83, muudetud määrusega nr 2195/91, kasutatud mõiste „töötaja” hõlmab kõiki isikuid, kes on ühe riski suhtes kohustusliku või vabatahtliku kindlustusega kindlustatud mingis üldises või konkreetses sotsiaalkindlustusskeemis, mida on selle määruse artikli 1 punktis a mainitud, ja seda sõltumata töösuhte olemasolust.

Seega tuleb määruse nr 1408/71 (muudetud kujul) tähenduses töötajaks lugeda isikut, kes sooritab sõjaväeteenistust samal ajal, kui tal on sama määruse artikli 1 punkti a tähenduses sotsiaalkindlustus.

(vt punktid 46, 47, 54, resolutiivosa punkt 2)

7. Ühes liikmesriigis sooritatud kohustusliku sõjaväeteenistuse periood on määruse nr 1408/71, ajakohastatud määrusega nr 2001/83, muudetud määrusega nr 2195/91, artikli 67 lõike 1 tähenduses töötamisperiood, mis on täitunud selle liikmesriigi õigusaktide alusel, kui selles õiguses seda nii määratletakse või töötamisperioodina samastatakse ja tunnustatakse. Sellises olukorras peab teise liikmesriigi, mille õigusnormid seavad töötushüvitiste maksmise sõltuvusse kindlustusperioodide täitmisest, pädev ametiasutus selle arvesse võtma kindlustus- või töötamisperioodide liitmisel.

(vt punktid 47, 54, resolutiivosa punkt 2)

8. Siseriiklik kohus peab hindama, kas on täidetud määruse nr 1408/71, ajakohastatud määrusega nr 2001/83, muudetud määrusega nr 2195/91, artikli 67 lõike 3 tingimus, mille kohaselt saab isik, kel on täidetud kindlustus- või töötamisperioodid ühes liikmesriigis, nendele perioodidele tugineda, et teises liikmesriigis töötushüvitist saada, üksnes siis, kui tal on viimati täitunud kindlustusperioodid selle viimase liikmesriigi õiguse alusel.

Sellega seoses tuleb kindlustusperioodi lugeda „viimati” täidetuks ühes liikmesriigis, kui sõltumatult ajast, mis on kulunud viimase kindlustusperioodi lõppemise ja hüvitiste taotlemise vahel, ei ole ühtegi teist kindlustusperioodi mõnes teises liikmesriigis vahepealsel ajal täidetud.

(vt punktid 52, 53, resolutiivosa punkt 2)

9. Määruse nr 1408/71, ajakohastatud määrusega nr 2001/83, muudetud määrusega nr 2195/91, artikliga 3 – milles sätestatakse võrdse kohtlemise põhimõte selle määruse kohaldamisalas – ei ole vastuolus see, kui pädev asutus ei võta töötaja töötushüvitise saamise õiguse määramisel täidetud kindlustusperioodide arvutamisel arvesse teises liikmesriigis sooritatud kohustuslikku sõjaväeteenistust, kuigi see on ette nähtud õiguse kohaselt, mille alusel hüvitist taotletakse, arvestades, et see tuleneb nimetatud määruse erisätte artikli 67 kohaldamisest, millega sätestatakse töötaja õigus töötushüvitisele.

(vt punktid 57, 58, resolutiivosa punkt 3)