Kohtuasi T‑533/10

DTS Distribuidora de Televisión Digital, SA

versus

Euroopa Komisjon

„Riigiabi — Avalik‑õiguslik ringhäälinguteenus — Abi, mida Hispaania kavatseb anda RTVE‑le — Rahastamiskava muutmine — Reklaamitulu asendamine televisiooni‑ ja telekommunikatsiooniettevõtjatele kohaldatavate uute maksudega — Otsus tunnistada abi siseturuga kokkusobivaks — Maksumeede, mis kujutab endast abi rahastamise vahendit — Vajaliku sihtotstarvet määrava seose olemasolu maksu ja abi vahel — Maksutulu otsene mõju abi suurusele — Proportsionaalsus”

Kokkuvõte – Üldkohtu otsus (kolmas koda), 11. juuli 2014

Vt otsuse tekst. (vt punktid 33, 34 ja 170)

Selleks, et maksu saaks lugeda abikava lahutamatuks osaks, peab liikmesriigi õiguses olema siduv säte, mis näeb ette maksu kasutamise abi rahastamiseks. Niisuguse sätte puudumisel ei saa maksu käsitada abimeetme jaoks ettenähtuna ja see ei ole üks abi rahastamisvahenditest. Pelk asjaolu, et niisugune säte on olemas, ei ole piisav tingimus tõendamaks, et maks on abikava lahutamatu osa. Kui niisugune liikmesriigi õiguse säte on olemas, tuleb lisaks uurida, kas sellest maksust saadav tulu mõjutab otseselt abi suurust. See, et maksust saadavat tulu kasutatakse tingimata abi rahastamiseks, ei ole piisav, et maksu saaks lugeda abimeetme lahutamatuks osaks. Samuti ei piisa tõendamisest, et selle maksumeetme alusel kogutav maks eraldatakse abi saajale. (vt punktid 52–54)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 75 ja 144)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 82)

Põhimõtteliselt ei saa maksukohustuslased vältida maksu tasumist, tuginedes väitele, et teiste isikute vabastamine sellest maksust on riigiabi. Selleks, et abi rahastamiseks kasutatav maks oleks abikava lahutamatu osa ja seda tasuma kohustatud ettevõtja saaks selle tasumisest keelduda, ei piisa, kui nimetatud maksukohustuslasest ettevõtja konkureerib abi saajaga. Üksnes asjaolust, et maksu, mille eesmärk on abikava rahastamine, kohaldatakse teatavale ettevõtjale, aga mitte temaga konkureerivale abi saajale, ei piisa, et maksu saaks lugeda nimetatud abi lahutamatuks osaks. (vt punktid 92, 95 ja 102)

Selleks et riigiabi ELTL artikli 107 tähenduses saaks tunnistada siseturuga kokkusobivaks vastavalt ELTL artikli 106 lõikele 2, peavad olema täidetud järgmised tingimused: esiteks peab asjassepuutuvale operaatorile olema üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesanne pandud avaliku võimu esindaja õigusaktiga, milles peavad olema selgelt määratletud asjaomase üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamisega kaasnevad kohustused; teiseks ei tohi nimetatud operaator saada liiga suurt hüvitist ja riigipoolne rahastamine ei tohi avaldada ebaproportsionaalset mõju konkurentsile välisturul. (vt punktid 117 ja 176)

ELL ja ELTL täiendavast protokollist nr 29 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta kohaselt tuleneb, ELTL sätted ei piira liikmesriikide pädevust rahastada avalik-õiguslikku ringhäälingut niivõrd, kuivõrd need summad määratakse ringhäälinguorganisatsioonidele avaliku teenuse osutamiseks, nagu selle teeb ülesandeks, määratleb ja korraldab iga liikmesriik, ja niivõrd, kuivõrd selline rahastamine ei mõjuta kaubandustingimusi ega konkurentsi liidus määral, mis oleks vastuolus üldiste huvidega, kusjuures arvesse võetakse avaliku teenuse osutamist. Sellest järeldub, et liikmesriikidel on avar kaalutlusõigus avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamise eest makstava hüvitise kindlaksmääramisel. Seetõttu on komisjoni kontroll avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamise ülesande määratluse ja selle teenuse korralduse üle piiratud. Komisjoni hinnang puudutab keerukaid majanduslikke asjaolusid. Seetõttu on Üldkohtu kontroll komisjoni otsuse üle veelgi piiratum, kui komisjoni kontroll asjassepuutuva liikmesriigi meetme üle. See piirdub kontrollimisega, kas asjaomane meede on taotletud eesmärgiga võrreldes ilmselgelt sobimatu. (vt punktid 124–128 ja 195)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 130, 157 ja 193)

ELTL artikli 106 lõikega 2 ei ole kooskõlas see, kui avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon tegutseb turul eraõiguslike operaatorite suhtes konkurentsivastaselt, võites süstemaatiliselt enampakkumisi sisu omandamise turul. Niisugust tegevust ei saa lugeda vajalikuks sellisele organisatsioonile usaldatud avaliku teenuse osutamise ülesande täitmiseks. Samas on niisugune tegevus välistatud, kui asjakohaste liikmesriigi õigusnormidega on sõnaselgelt keelatud tulude kasutamine selleks, et võita oma konkurentide ees enampakkumisi õigustele suure ärilise väärusega sisu suhtes. Niisuguse keelu tõhusust ei sea kahtluse ala see, et kõnealune organisatsioon konkureerib eraõiguslike operaatoritega, ega see, et ta omandab suure ärilise väärtusega sisu, niikaua kui see toimub talle usaldatud avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamise ülesande raames. (vt punktid 131, 132 ja 136)

Selleks, et avalik-õigusliku ringhäälinguteenuse osutamise ülesandega operaatorile suunatud abikava puhul saaks asuda seisukohale, et see ei täida ELTL artikli 106 lõike 2 teises lauses sätestatud tingimust, peab see mõjutama kaubandust ja konkurentsi oluliselt ja määral, mis on ilmselgelt ebaproportsionaalne võrreldes liikmesriikide taotletavate eesmärkidega. (vt punktid 155 ja 160–164)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 199 ja 203)