Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid

(EÜ artikkel 230 lõige 4)

2. Tühistamishagi – Menetluse algatamise huvi

3. Konkurents – Koondumised – Komisjonipoolne läbivaatamine

(Nõukogu määrus nr 4064/89)

4. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Komisjoni kohustus uurida koondumisest põhjustatud konkurentsiprobleeme kõikidel turgudel, mis võivad olla mõjutatud

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikkel 2)

5. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Koondumine, mis võib tuua esile kaasnevaid konkurentsieeliseid tarbijatele

(Nõukogu määrus nr 4064/89)

6. Konkurents – Koondumised – Komisjonipoolne läbivaatamine – Asjaomase turu määratlemine – Kriteeriumid

(Komisjoni teadaanne 97/C 372/03, punkt 13)

7. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Praeguse ja võimaliku konkurentsi arvesse võtmine

8. Konkurents – Koondumised – Komisjonipoolne läbivaatamine – Sellise otsuse tegemine, millega loetakse koondumine ühisturuga kooskõlas olevaks ilma II faasi avamata

9. Konkurents – Koondumised – Komisjonipoolne läbivaatamine – Asjaomaste ettevõtjate kohustused, mille eesmärk on muuta teatatud koondumine ühisturuga kokkusobivaks

(Komisjoni teadaanne 2001/C 68/03, punkt 17)

10. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Asjassepuutuvatel turgudel koondumise pooltel olulise turuosa säilitamine

11. Konkurents – Koondumised – Komisjonipoolne läbivaatamine – Asjaomaste ettevõtjate kohustused, mille eesmärk on muuta teatatud koondumine ühisturuga kokkusobivaks – Nii toimimisviise kui ka koondumise struktuuri puudutavate kohustuste lubatavus

12. Konkurents – Koondumised – Komisjonipoolne läbivaatamine – Asjaomaste ettevõtjate kohustused, mille eesmärk on muuta teatatud koondumine ühisturuga kokkusobivaks – Vorm

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 6 lõige 2)

Summary

1. EÜ artikli 230 neljanda lõigu kohaselt võib iga füüsiline või juriidiline isik algatada menetluse temale adresseeritud otsuse vastu või sellise otsuse vastu, mis teda otseselt ja isiklikult puudutab, kuigi vormiliselt on see teisele isikule adresseeritud määrus või otsus.

Komisjoni otsus, mis kuulutas koondumise ühisturuga kokkusobivaks, kuna see otsus võimaldab viivitamatult koonduda, on selline, mis põhjustab asjaomaste turgude olukorra viivitamatu muutumise. Kuna kõnealuse koondumise poolte tahtes koonduda ei teki kahtlust, võivad asjaomasele turule või asjaomastele turgudele sisenevad ettevõtjad pidada turuolukorda selle otsuse kuupäevast viivitamatult või kiirelt muutunuks ning järelikult puudutab nimetatud otsus neid otseselt eespool viidatud sätte tähenduses.

Kontrollides, kas sellist kolmandast isikust ettevõtjat puudutab isiklikult samuti niisugune otsus, tuleb see kindlaks teha esiteks tema haldusmenetluses osalemise ja teiseks tema turupositsiooni mõjutamise alusel. Kuigi koondumise uurimine nõuab paljude ettevõtjatega korrapärast kontakti, ei piisa üksnes menetluses osalemisest iseenesest mõistagi selleks, et tuvastada, et kolmandast isikust ettevõtja on isiklikult puudutatud, on siiski tõsi, et haldusmenetluses aktiivset osalemist tuleb võtta arvesse, et tuvastada seoses teiste eripäraste asjaoludega tema hagi vastuvõetavus.

Seega puudutab otsus, mis kuulutab koondumise ühisturuga kokkusobivaks, isiklikult kolmandast isikust ettevõtjat, kes mitte üksnes ei osalenud aktiivselt haldusmenetluses, vaid kes on ka koondumise pooltest ühe jaoks üks peamistest konkurentidest ning kes tegutseb ühel turgudest, kus koondumise pooled on tegevad.

(vt punktid 30–32, 35–38)

2. Füüsilise või juriidilise isiku esitatud tühistamishagi on vastuvõetav vaid juhul, kui hagejal on vaidlustatud akti tühistamiseks põhjendatud huvi. Nimetatud huvi, mis peab olema tekkinud ja jätkuv ning mida hinnatakse hagi esitamise hetke seisuga, on olemas üksnes siis, kui hagi võib oma tagajärjega hagi esitanud poolele kasulik olla. Selline huvi on olemas ettevõtjal, kes vaidlustab komisjoni otsuse, mis lubab kahel hageja konkurentidest teatavatel tingimustel koonduda, millega võidakse mõjutada hageja kaubanduslikku olukorda.

(vt punktid 40 ja 41)

3. Ühenduse kohtu teostatav kontroll selliste keeruliste majanduslike hinnangute üle, mida komisjon annab temale määrusega nr 4064/89 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) usaldatud kaalutlusõiguse rakendamisel, peab piirduma sellega, et kontrollitakse menetlusnormide ja põhjendamiskohustuse järgimist, faktide sisulist täpsust ning ilmse kaalutlusvea ja võimu kuritarvitamise puudumist.

(vt punkt 44)

4. Oma hinnangu andmisel koondumise kokkusobivuse kohta ühisturuga peab komisjon eelkõige määruse nr 4064/89 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) artikli 2 alusel uurima sellise koondumise konkurentsimõjusid turgudele, kus on turgu valitseva seisundi tekkimise või tugevdamise oht, mis võib märkimisväärselt takistada konkurentsi. Siiski ei saa välistada, et koondumisel võiks olla sellised mõjud turgudele, kus ei ole kattumist kõnealuse koondumise poolte tegevuse vahel. Kuigi komisjoni tehtud konkurentsialane analüüs juhindub osaliselt haldusmenetluse käigus küsitletud kolmandate isikute esiletõstetud küsimustest, peab komisjon oluliste asjaolude alusel ise – isegi kõnealuste kolmandate isikute igasuguse otsese õhutamiseta – avastama koondumisest põhjustatud konkurentsiprobleemid kõikidel turgudel, mis võivad seetõttu olla mõjutatud.

Kui komisjonile heidetakse ette, et viimane ei ole arvesse võtnud võimalikku konkurentsiprobleemi turgudel, kus ei ole kattumist koondumise poolte tegevuse vahel, peab hageja sellegipoolest esitama olulised asjaolud, mis tõendavad selgelt sellise konkurentsiprobleemi olemasolu, mida komisjon oleks pidanud selle mõju tõttu uurima. Kõnealuse nõude täitmiseks pidi hageja identifitseerima asjaomased turud, kirjeldama konkurentsiolukorda ilma koondumiseta ning märkima, millised on koondumise tõenäolised mõjud konkurentsiolukorra suhtes neil turgudel.

Selleks ei piisa väidetest, milles hageja piirdus kinnitusega, et komisjon rajas oma konkurentsialase analüüsi ekslikult turgudele, kus ei ole otsest ega kaudset kattumist koondumise poolte tegevuse vahel, jättes põhistamata oma argumendid ning eeskätt selgelt identifitseerimata turud, kus ei ole kattumist ning mida oleks uurimine pidanud samuti hõlmama.

(vt punktid 63–68)

5. Koondumiste kontroll ei põhine keelul saada sellise koondumisega kaasnevaid konkurentsieeliseid tarbijatele, vaid soovil vältida igasugust turgu valitseva seisundi tekkimist või tugevdamist, mille tulemusel tõhus konkurents oleks ühisturus märkimisväärselt takistatud. Võimalus pakkuda tarbijatele koondumise tulemusel parema hinnaga teenuseid võib vaid piiratud juhtudel olla turgu valitseva seisundi tekitamise või tugevdamise võimalik näitaja, näiteks oletusel, et ühinemise tulemusena tekkival üksusel on kavatsus või võime kohaldada turuhinnast madalamaid hindu.

(vt punkt 72)

6. Ühenduse konkurentsiõiguse tähenduses turu mõistet puudutava teatise punktist 13 tuleneb, et ettevõtteid mõjutavad kolm peamist konkurentsipiirangute allikat: nõudluse asendatavus, pakkumise asendatavus ja potentsiaalne konkurents. Majanduslikust aspektist on asjaomase turu määratlemisel konkreetse toote pakkujate suhtes kõige vahetum ja tõhusam distsiplineeriv jõud nõudluse asendatavus, eelkõige seoses nendepoolse hinnakujundusega. Ka asendatavust tuleb arvesse võtta mitte üksnes pakkumise seisukohast, vaid samuti nõudlust arvestades, mis kujutab endast põhimõtteliselt kõige tulemuslikumat hindamiskriteeriumi.

Kahe lennujaama geograafilise asendatavuse hindamisel ei ole määravaks asjaoluks nõudluse asendatavuse osas vahemaa, mis asub lähtekoha ning kahe lennujaama vahel, vaid lähtekohast nimetatud lennujaamadeni jõudmiseks vajalik aeg. Seega kui aeg mõlemasse lennujaama jõudmiseks on võrdne, võib komisjon hindamisviga tegemata leida, et need kaks lennujaama on teineteisega asendatavad, kuna tarbijal on seetõttu ükskõik, kas ta sõidab lennukiga reisimiseks neist ühte või teise ja jõuab kesklinna ühest või teisest lennujaamast.

Lisaks peab komisjon mõlema lennujaama asendatavuse uurimiseks arvesse võtma kogu nõudlust, st samal ajal reisijaid, kelle jaoks olulisim tegur on aeg, ning reisijaid, kelle jaoks aeg ei ole olulisim tegur, sest klientidel, kelle jaoks ei ole aeg olulisim tegur, on teistsugused nõudmised, kuna nad on paindlikumad. Kui komisjon võis siiski möönda, et paljude äriklientide jaoks ei ole kaks lennujaama asendatavad, kuna neist ühel oli vähem ümberistumisvõimalusi, ning äriklientide vastavad ootused olid aluseks järeldusele, et olemas olid „alaturud” vastavalt reisijatele, kelle jaoks olulisim tegur on aeg või kelle jaoks aeg ei ole olulisim tegur, ei saa siiski nende hinnangute alusel, mis on omased teatavatele äriklientidele, kes esindavad vaid ühte osa nõudlusest, kahtluse alla seada asendatavust puudutavat järeldust.

Kahe lennujaama pakkumiste asendatavuse osas, eeskätt lennuettevõtjate poolt neist lennujaamadest ühest lähtuvate lendude kohta tarbijatele tehtud pakkumise küsimuses on piiratum mõju argumentidel, mis puudutavad esiteks selliste lendude liike, mida lennujaamad pakuvad seoses nende infrastruktuuri eripäraga, ning teiseks mõlema lennujaama vastavat eripära. Kuna asendatavust võib hinnata erinevalt, eriti odavlennuettevõtjate puhul, kelle jaoks on oluline võimalus valida lennujaama, et minimeerida oma kulusid, kuna kogutavad lennujaamamaksud võivad erinevates lennujaamades olla erinevad, siis võib komisjon seetõttu, ilma et ta teeks ilmse hindamisvea, viia kahe lennujaama asendatavuse tuvastamiseks läbi igakülgse analüüsi, võttes muude kriteeriumite hulgas arvesse odavlennuettevõtjatele omast ärilist eripära.

(vt punktid 99–104, 107–109)

7. Koondumise ühisturuga kokkusobivuse hindamisel ei põhine konkurentsitingimuste uurimine mitte üksnes praegusel konkurentsil, milles asuvad kõnealusel turul juba tegutsevad ettevõtjad, vaid ka võimalikul konkurentsil, et saada teada, kas turu struktuuri ning selle funktsioneerimist juhtivat majanduslikku ja õiguslikku konteksti arvesse võttes on olemas tegelikud ja konkreetsed võimalused, et koondumisega seotud ettevõtjad tegutseksid omavahelises konkurentsis või uus konkurent võiks siseneda kõnealusele turule ning konkureerida olemasolevate ettevõtjatega.

(vt punkt 116)

8. Komisjonil on lai kaalutlusõigus, hindamaks kohustuste võtmise vajadust, võttes arvesse koondumise tõttu tekkinud tõsiste kahtluste hajutamist. Seetõttu ei tohi Esimese Astme Kohus asendada komisjoni hinnangut oma hinnanguga, vaid kohus peab kontrollimise käigus üksnes uurima, kas komisjon on teinud ilmse kaalutlusvea. Eriti ei ole uurimismenetluses osalenud konkureeriva ettevõtja pakutud kohustuste arvesse võtmata jätmine iseenesest tõend selle kohta, et vaidlustatud otsus osundaks ilmsele kaalutlusveale, ning asjaolu, et ka teiste kohustustega oleks võidud samuti nõustuda, isegi kui nad oleksid olnud konkurentsi suhtes soodsamad, ei saa endaga kaasa tuua kõnealuse otsuse tühistamist, seni kuni komisjon võis mõistlikult eeldada, et otsuses sätestatud kohustused võivad hajutada tõsiseid kahtlusi.

Esimese Astme Kohus peab oma kohtuliku kontrolli teostamise raames võtma arvesse I faasis võetud kohustuste eriotstarvet, mille eesmärgiks vastupidi II faasis võetud kohustustele ei ole takistada turgu valitseva seisundi tekitamist või tugevdamist, vaid hajutada selles osas kõik tõsised kahtlused. Järelikult kui Esimese Astme Kohus peab kontrollima, kas I faasis võetud kohustused võimaldavad oma tähenduse ja sisu poolest komisjonil teha heakskiitev otsus II faasi avamata, peab kohus kontrollima, kas komisjon võis jõuda ilmset kaalutlusviga tegemata järeldusele, et kõnealused kohustused kujutavad otsest ja piisavat vastust, mis hajutaks selgelt kõik tõsised kahtlused.

(vt punktid 128 ja 129)

9. Kuigi selliste parandusmeetmete teatise punkti 17 kohaselt, mis on määruste nr 4064/89 ja nr 447/98 kohaselt vastuvõetavad, võib see olla ettevõtte elujõulisuse tagamiseks vajalik, et loovutamine hõlmaks ka tegevust turgudel, kus komisjon konkurentsiprobleeme ei tuvastanud, sest see on ainus võimalus mõjutatavatel turgudel tõhusa konkurendi loomiseks, tuleb kõnealuste meetmete üle otsustamisel lähtuda proportsionaalsuse põhimõttest.

Sellest tuleneb, et esiteks tuleb kohustuste üle otsustamisel lähtuda asjaomastel turgudel esilekerkinud konkurentsiprobleemidest, mis tähendab seda, et kui konkurents säilib nimetatud turgudel, siis ei pea komisjon kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega laiendama võetud kohustuste ala asjasse mittepuutuvatele turgudele, ning teiseks ei saa kohustusi käsitleda meetmena, millega eelistada ilma konkurentsiga seotud põhjuseta võimalikku konkurenti, kes soovib pääseda teatavale turule.

(vt punktid 132, 134, 137)

10. Asjaolu abil, et ühisturuga kokkusobivaks kuulutatud koondumise pooled võivad säilitada olulise turuosa asjassepuutuvatel turgudel, ei saa tõendada komisjonile süükspandavat ilmset kaalutlusviga, kuna komisjon nõustus oluliste kohustustega neil turgudel, teades nimelt, et parandusmeetmed julgustavad uute konkurentide turuletulekut ning et muud tegurid võivad ise vähendada ühinemise tulemusena tekkiva üksuse konkurentsivõimet.

(vt punkt 175)

11. Teatavaid toimimisviise puudutavad kohustused on olemuselt piisavad, et takistada turgu valitseva seisundi tekkimist või tugevdamist, ja neid tuleb hinnata igal juhtumil eraldi samadel alustel nagu koondumise struktuuri puudutavaid kohustusi.

(vt punkt 182)

12. Vastavalt määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle artikli 6 lõikele 2 võib komisjon kiita heaks koondumise, kui poolte pakutud kohustused ei tekita tõsiseid kahtlusi kõnealuse koondumise kokkusobivuses ühisturuga. Määrus nr 4064/89 seab sedasi eesmärgi, milleni komisjon peab jõudma, kuid jätab talle suure kaalutlusruumi kõnealuste kohustuste võimaliku vormi osas. Nimetatud määrus ei kohusta, et koondumisteate esitanud pooled identifitseeriksid uue turule tuleva ettevõtja, kuigi kõnealune identifitseerimine võiks teatavatel juhtudel olla vajalik, eelkõige siis, kui mitte ükski konkurent ei näita üles huvi siseneda asjassepuutuvale turule. Uue turule siseneja nimeline identifitseerimine ei ole siiski nõutav, kui erinevad konkurendid on huvitatud haldusmenetluses kõnealuse koondumise poolte pakutud kohustuste järel asjassepuutuvatel turgudel turuletulekust.

Seejuures on ainetu asjaolu, et mitte ükski uus turule tulija ei sisenenud asjassepuutuvatele turgudele kuni kohtuistungi päevani Esimese Astme Kohtus, kes vaatas läbi hagi komisjoni otsuse peale, millega lubati kõnealusel juhul koonduda. Vaidlustatud üksikakti õiguspärasust tuleb hinnata lähtuvalt akti vastuvõtmise ajal olemas olnud faktilistest ja õiguslikest asjaoludest.

(vt punktid 197, 198, 203, 206)