ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
79.

Selline seisukoht on vastupidise juhtumi puhul sätestatud juba nimetatud määruse nr 1777/2005 artiklis 21, mille kohaselt on „käibemaksustamise õigus kaupade lähetamise või veo sihtliikmesriigil, ilma et seda mõjutaks tehingu käibemaksustamine kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriigis”. Sellest sättest tuleneb, et maksustamine sihtliikmesriigis peab toimuma ilma vajaduseta tõendada, kas lähteriik kohaldas maksuvabastust, kuid näib, et eespool viidatud kohtuotsusega Teleos soovitakse laiendada seda seisukohta ka vastupidisele olukorrale, sätestades, et „[s]elleks et tagada käibemaksu korrapärane laekumine, on ühendusesisese omandamise ja tarne üleminekukorra raames vajalik, et pädevad maksuhaldurid kontrolliksid üksteisest sõltumatult, kas ühendusesisese omandamise ning sellele vastava tarne maksust vabastamise tingimused on täidetud. Isegi kui ostja poolt ühendusesisese omandamise kohta maksudeklaratsiooni esitamine võib osutada kauba tegelikule väljaviimisele tarnija liikmesriigist, ei ole niisugusel deklaratsioonil siiski tõendina määravat tähendust ühendusesisese tarne käibemaksust vabastamiseks”. ( 32 )
88.

Otsustav ei ole see, et need andmed pärinevad hagejalt endalt ja et kohus on need nii-öelda ainult edastanud. Põhjendamiskohustus on täidetud juhul, kui kostjat on hagi nõudest ja selle aluseks olevatest asjaoludest teavitatud sellisel viisil, et ta saab tagaseljaotsust tõhusalt vaidlustada.
52.

Järgmiseks, mis puudutab küsimust, kas mõiste „tervisealane väide” määruse nr 1924/2006 tähenduses hõlmab väidet, milles antakse mõista pelgalt seda, et tänu mingi aine vähesusele on teatava toidu kahjulik mõju füüsilisele heaolule väiksem kui sedalaadi toidu puhul tavaliselt, siis tuleb esiteks märkida, et – nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus on õigesti osutanud – eeskätt määruse nr 1924/2006 põhjendusest 15 ja artikli 5 lõike 1 punktist a tuleneb selgelt, et see mõiste hõlmab ka väiteid, milles antakse mõista, et teatava aine vähendatud sisaldusel toidus, näiteks vaidlusaluste veinide vähendatud happesisaldusel on mõju tervisele.
57.

Minu arvates näib kohtupraktika siiski kinnitavat seda, et tollivõla tekkimine ei ole sanktsioon. ( 23 ) Nimelt tuleneb kohtupraktikast, et kui tollivõlg on tekkinud, siis ei mõjuta selle olemasolu rakendusjuhtumeid käsitlevate sätete hilisem muutmine, ja seda ka juhul, kui huvitatud isik on sellise võla sissenõudmise vaidlustanud. Loogiline on, et kui oleks tegemist sanktsiooniga, siis ei saaks sellest tõlgendusest lähtuda. ( 24 ) Seega ei ole tegemist sanktsiooniga ja põhimõte non bis in idem ei ole käesoleval juhul kohaldatav.
29.

Seda kohtupraktikat kinnitati üle kohtuotsustes Test Claimants in the FII Group Litigation ( 22 ) ja Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation ( 23 ). Lisaks näitavad need mõlemad kohtuotsused selgelt, et kohtuotsuses Metallgesellschaft jt välja töötatud argumendid liidu õiguse vastaste maksu ettemaksete kohta saab üle kanda ka sellistele juhtumitele, kus tegemist on maksu sissenõudmisega, mis on täies ulatuses liidu õigusega vastuolus. See on ka loogiline. Sest põhjendamaks liidu õigusest tulenevat intressi saamise õigust liidu õigusega vastuolus makstud maksu ettemakse korral, lähtub Euroopa Kohus sellest, et maksu ennetähtaegsest sissenõudmisest tingitud puuduvat raha arvestades pidi maksukohustuslane kandma kahju, kusjuures seda kahju tuleb käsitada rahasummana, mis on liikmesriikide poolt kinni peetud liidu õiguse vastaselt või neile makstud vastuolus liidu õigusega. ( 24 ) Kuna ka maksude sissenõudmisel liidu õiguse vastaselt ei ole sellised summad kuni nende tagastamiseni kasutatavad, ei esine põhjust eristada liidu õigusest maksukohustuslasele tulenevat intressi saamise õigust liidu õiguse vastase ettemakse puhul samast õigusest liidu õiguse vastase makse tegemise puhul.
98.

On tõsi, et Euroopa Kohus peab kohtuasjas C-436/10: BLM tegema otsuse küsimuses, kas kuuenda direktiivi artikli 13 B osa punkt b, mis näeb ette kinnisasjade üürileandmise vabastamise käibemaksust, on kohaldatav hoone ühe osa kasutamisele isiklikuks tarbeks, mille maksustamise näeb põhimõtteliselt ette kuuenda direktiivi artikli 6 lõike 2 esimese lõigu punkt a. Ent viidatud kohtuasjas kerkib küsimus olukorras, mis on seotud hoone osa kasutajaga, keda tuleb maksukohustuslikust äriühingust õiguslikult eristada.
79.

Esitatud põhjendustest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Sozialgericht Würzburgi esitatud eelotsuse küsimustele järgmiselt: — Esimese võimalusena: „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 44 lõige 2, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord, ei ole põhikohtuasjas ajaliselt kohaldatav, mistõttu see ei ole kohaldatav ka põhikohtuasja aluseks olnud asjaoludele ning seega on esitatud eelotsuse küsimused esemetud. Seetõttu ei ole neile vaja sisuliselt vastata.” — Teise võimalusena, juhul kui viidatud määrus tunnistatakse kohaldatavaks, teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata järgmiselt: „Määruse nr 987/2009 artikli 44 lõikega 2 ei ole vastuolus, et juhul kui lapse kasvatamise aega ei võta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta II jaotise kohaselt pädeva liikmesriigi õigusakte kohaldades, ei arvesta teise liikmesriigi ametiasutus, kelle õigusaktid on huvitatud isiku suhtes subsidiaarselt jäänud kohaldatavaks kõnealuses artiklis 44 sätestatud tingimustel, seda perioodi laste kasvatamise perioodina tema kohaldatavate õigusaktide kohaselt, nagu oleks selline laste kasvatamine toimunud tema territooriumil, juhul kui selle liikmesriigi enda õigusaktides sätestatud arvessevõtmise tingimused ei ole asjaomasel juhul täidetud. Määruse nr 987/2009 artikli 44 tõlgendust ei mõjuta iseenesest asjaolu, et kuigi sellise aja arvessevõtmine on ettenähtud küll õigusaktides, ei tehta seda üksikjuhtumi asjaolusid arvestades ei liikmesriigis, kes on põhimõtteliselt pädev, ega ka kõnealuses teises liikmesriigis”. — Kolmanda võimalusena, juhul kui põhikohtuasjas käsitletavat olukorda reguleerivad määruse nr 883/2004 II jaotise ja määruse nr 987/2009 artikli 44 alusel eelotsuse küsimuse esemeks olevad Saksamaa õigusnormid: „Määruse nr 883/2004 artikkel 5 kohustab liikmesriiki, kes on pädev määruse nr 883/2004 II jaotise alusel või kohustatud määruse nr 987/2009 artikli 44 lõike 2 in fine alusel, omistama teises liikmesriigi täitunud perioodidele või seal tasutud sotsiaalkindlustuse sissemaksetele samasuguse õigusmõju samal viisil, nagu need faktilised asjaolud või sündmused oleks toimunud tema territooriumil.”
80.

Esitatud põhjendustest lähtudes teen ma Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága esitatud eelotsuse küsimustele järgmiselt: 1. ELTL artiklid 49 ja 54 on kohaldatavad „äriühingu piiriülese uuesti asutamise” suhtes ehk juhul, kui liikmesriigis (päritoluliikmesriik) asutatud äriühing viib oma asukoha üle teise liikmesriiki (vastuvõttev liikmesriik) ning ta kustutatakse sel põhjusel päritoluliikmesriigi äriregistrist, kui äriühingu aktsionärid sõlmivad uue äriühingu asutamislepingu kooskõlas vastuvõtva liikmesriigi õigusega ja kui äriühing palub ennast kanda vastuvõtva liikmesriigi äriregistrisse nimetatud riigi õiguse alusel. 2. ELTL artiklitega 49 ja 54 on vastuolus vastuvõtva liikmesriigi õigusaktid või tavad, mis välistavad teise liikmesriigi ehk päritoluliikmesriigi õiguse alusel õiguspäraselt asutatud äriühingu õiguse viia oma asukoht üle vastuvõtvasse riiki ja seal jätkata oma tegevust selle riigi õiguse alusel asutatud äriühinguna, välja arvatud juhul, kui seda piirangut kohaldatakse diskrimineerimata, kui see on põhjendatud ülekaaluka üldise huviga, kui see on sellega taotletava eesmärgi saavutamiseks sobiv ega lähe eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. 3. Äriühingu piiriülese uuesti asutamise korral on asjaomane äriühing kohustatud äriregistrisse kandmise avalduses usaldusväärsete vahenditega ning autentsetele tõenditele tuginedes tõendama, et teises liikmesriigis asutatud äriühingut tuleb käsitada tema õiguseellasena. Asjaolu, et äriühing taotleb selle õiguseellase kohta kande tegemist vastuvõtva riigi äriregistrisse, ei ole iseenesest tema kandeavalduse rahuldamata jätmiseks piisav põhjus. 4. Äriühingu piiriülese uuesti asutamise korral võivad liikmesriigid ette näha, et kohaldatakse siseriikliku äriühinguõiguse norme, mis käsitlevad asukoha üleviimist ja ümberkujundamist riigi sees, tingimusel et neid kohaldatakse diskrimineerimata, et need on põhjendatud ülekaaluka üldise huviga, et need on nendega taotletava eesmärgi saavutamiseks sobivad ega lähe eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Liikmesriigid võivad siiski ette näha ka piiriülestele olukordadele erinormide kohaldamise, tingimusel et need normid ei koorma oma asutamisvabadust teostada soovivaid äriühinguid enam kui asukoha üleviimise või äriühingu ümberkujundamise korral riigi sees.
55.

Olen arvamusel, et nende kahe kumulatiivse tingimuse olemasolu ei ole kahtluse alla seatud 17. novembri 2011. aasta kohtuotsusega komisjon vs. Itaalia ( 21 ), kuigi Hispaania Kuningriik järeldas sellest, et liikmesriik täidab ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmise kohustuse asjaomastest nõuetest teatamisega pankrotimenetluse raames. On tõsi, et selles kohtuotsuses sidus Euroopa Kohus ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmise kohustuse üksnes nõuetest teatamisega pankrotimenetluse raames ja välistas samal ajal sõnaselgelt ettevõtja vara turuhinnaga müümise tingimuse. ( 22 ) See ei tähenda siiski seda, et Euroopa Kohus on loobunud varasemast väljakujunenud kohtupraktikast tulenevast tingimusest, et ebaseadusliku riigiabiga toetatav tegevus tuleb lõpetada. ( 23 )
99.

Käesolevas asjas võib jääda lahtiseks küsimus, kas varem aastaid kasutatud praktika lubada konkurssidel teise keelena kasutada kõiki Euroopa Liidu ametlikke keeli võib tekitada õiguspärase ootuse kohtupraktika mõttes. Mingil juhul ei ole põhjust oletada, et ettenägelikel ja mõistlikel potentsiaalsetel kandidaatidel oleks keeli õppides ootus, et nad saavad edaspidi liidu konkursside korral kasutada kõiki ametlikke keeli teise keelena. Järjest suurenevat ametlike keelte arvu silmas pidades pidid potentsiaalsed kandidaadid arvestama sellega, et kõikidel ametlikel keeltel ei ole võõrkeelena võrdset praktilist tähtsust. Muu hulgas näitab õpitud võõrkeelte osas tehtud statistika, et valdavalt loetakse tähtsaimateks ametlikeks keelteks inglise, saksa ja prantsuse keelt. ( 50 ) Valdav enamus potentsiaalseid kandidaate on seega praktiliselt juba valmistunud selleks, et nende ametialase karjääri seisukohast on need keeled tähtsamad kui teised keeled.
51.

Jääb siiski veel küsimus, kas nimetatud asjaoludel on liikmesriik valinud just sellise võimaluse, selleks et sätestada, et kõnealust liiki kaupade suhtes kohaldataks arvutusmeetodit, mis vähemalt esmaselt ei põhineks käibel. Sest selge peab olema vähemalt see, et nimetatud võimalik meetod ei ole automaatselt kohaldatav, vaid see nõuab hoopis liikmesriigilt asjaomase otsuse tegemist. Siinkohal jätkan ettepaneku alguses esitatud viimase punkti käsitlemist.
16.

Komisjon leiab, et apellant väidab ebaõigesti kohtuotsuse Cementbouw Handel & Industrie vs. komisjon ( 9 ) alusel, et määruse nr 4064/89 kohaselt peab komisjon ühtsel viisil hindama omavahel seotud tehinguid, mis moodustavad koondumise. Kuivõrd komisjon leidis, et koondumine ei kahjustanud pärast kohustuste kehtestamist konkurentsi, siis ei mõjutanud asjaolu, et hinnang tehingule, millega kontroll omandati, ei laienenud hoidmistehingu etapile, ettevõtjate koondumiste kontrolli üldist eesmärki. Lisaks ei saa Üldkohtu poolt tuvastatud asjaolu, et VUP vara hoidmistehing ei andnud Lagardère’ile alates detsembrist 2002 võimalust avaldada selle vara suhtes otsustavat mõju üksi või koos NBP-ga, apellatsioonimenetluses vaidlustada, kui puudub faktiliste asjaolude moonutamine, mida ei ole väidetud. Kohtuotsuse Aer Lingus Group vs. komisjon valguses, ( 10 ) arvestades, et komisjon andis Lagardère’ile loa teatavate kohustuste täitmisel püsivalt omandada täielik kontroll VUP sihtvara üle, on selline loa andmise otsus võrdselt kooskõlas analüüsiga, mis käsitleb VUP/Editisi hoidmist NBP poolt kui „esimest sammu” kõnealuses terviklikus koondumises, mis toob alles tehingu lõpus (kui NBP on sooritanud müügi Lagardère’ile vastavalt kohustustele) kaasa Lagardère’i püsiva kontrolli. Komisjon leiab, et apellandi väide hoidmistehingu klassifitseerimise kohta ja vara ajutise omandamise uue erandi loomise kohta ei ole tulemuslik, kuna see ei ole vaidlusaluse otsuse suhtes otsustava tähtsusega, ning isegi kui seda pidada koondumise esimeseks sammuks, ei ole see iseenesest koondumine. Samuti leiab komisjon, et vaidlustatud kohtuotsus ei välista faktilise kontrolli võimalust. Ent selles kontekstis on tõendamiskoormus apellandil, kes peab tõendama komisjoni viga. Ei piisa pelgast väitest, et Lagardère’il oli kontroll alates detsembrist 2002. See kehtib eriti seetõttu, et lepingutingimuste eesmärgiks oli kontrolli vältimine.
74.

Soome möönab siiski, et residendist pensioniskeemidele antud maksusoodustuse praktiline mõju seisneb selles, et neile makstavate dividendide suhtes kohaldatav ettevõtte tulumaks on sageli väike või olematu. Mulle tundub, et kui mitteresidendist pensioniskeemi suhtes kohaldatakse topeltmaksustamise vältimise lepingu alusel kuni 15% maksumäära, ei hüvita see leping ebasoodsat kohtlemist (välja arvatud juhul, kui maksumäär on selle topeltmaksustamise vältimise lepingu kohaselt samuti null või selle lähedal). Seepärast leian, et sellised lepingud ei hüvita täielikult vaidlusalustest siseriiklikest õigusnormidest tulenevat erinevat kohtlemist.
46.

Mina ei jaga seda arvamust. Esiteks tuleb meenutada, et õiguskindluse põhimõte, mis on liidu õiguse aluspõhimõte, nõuab eelkõige, et õigusnorm oleks selge ja täpne, et õigussubjektid saaksid üheselt teada oma õigused ja kohustused ning tegutseda sellest lähtuvalt. ( 14 ) Selliste lennureisijate olukorra puhul, kelle lend hilineb, ja lennuettevõtjate puhul tähendab see, et esimestel peab olema võimalik teada, millal neil on õigus nõuda hüvitist, ja teistel peab olema võimalik teada, millal neil tekib kohustus hüvitist maksta. Ajalise piiri kehtestamine võimaldab vältida olukorda, kus siseriiklikud kohtud hindavad pikaajalise hilinemise mõistet erinevalt ning selle tulemusel tekib õiguslik ebakindlus. ( 15 ) Reisijad, kes on kaotanud aega neli tundi, võiksid mõnes liikmesriigis saada hüvitist, mõnes aga mitte, kuna osa siseriiklikke kohtuid leiaks, et tegemist on pikaajalise hilinemisega määruse nr 261/2004 tähenduses, osa aga seda seisukohta ei jagaks. Peale õigusliku ebakindluse põhjustab see ka samasuguses olukorras olevate reisijate ebavõrdse kohtlemise.
14.

28. oktoobri 2003. aasta dekreetseaduses nr 270/2003 ( 9 ) on kehtestatud raudteeveoteenuste osutamise ja raudtee infrastruktuuri haldamise tingimused. See dekreetseadus reguleerib vastavalt selle artiklile 63 eelkõige infrastruktuuriettevõtja eelarve tasakaalu. Selles artiklis on nähtud ette: „1. Infrastruktuuriettevõtja raamatupidamine peab tagama tasakaalu järgmiste elementide vahel: a) tulud infrastruktuuri kasutamise tasudest, tulud muust majandustegevusest ja riigi toetus, vajadusel ettemaksetena, ning b) infrastruktuuri haldamise ja hooldamise avaliku teenuse kulud. 2. Ilma et see piiraks püüdlemist võimaliku pikaajalise eesmärgi poole, milleks on infrastruktuuri kulude järk-järguline tasumine kasutaja poolt kõikide transpordiliikide puhul liikidevahelise ausa ja diskrimineerimisteta konkurentsi alusel, on infrastruktuuriettevõtja kohustatud saavutama lõikes 1 kirjeldatud tasakaalu ilma riigi toetuseta ning järgides käesolevas peatükis kehtestatud kasutustasude struktuuri, kui raudteevedu suudab konkureerida teiste transpordiliikidega, eelkõige keskkonnakulude teistesse transpordiliikidesse arvamise samaväärse taseme korral. 3. Et hoida lõikes 1 kirjeldatud tasakaalu ja hinnata, kas on vaja, et riik maksaks infrastruktuuri haldamise avaliku teenuse osutajale hüvitisi, tuleb kehtestada jaotusmeetod, mis näitab läbipaistvalt, et arvesse võetakse ainult kulusid, mis on seotud infrastruktuuri haldamise, hooldamise, säilitamise ja kättesaadavaks tegemise tegevusega. [...] 7. Käesoleva artikli lõike 1 punkti b kohaldamisel ei peeta infrastruktuuri haldamise avaliku teenuse kuludeks finantskulusid ja erakorralisi kulusid. 8. Loodusõnnetustega kaasnevad erakorralised kulud peab hüvitama riik.”
16.

Slovaki välisminister kommenteeris 16. detsembril 2009 komisjoni seisukohavõttu, märkides et „[Slovaki Vabariigi] arvates tähendab see, et meil on õigus ning kui me teeme midagi, siis tegutseme me läbimõeldult ega kaeba kõigile, et keegi rikub Euroopa Liidu norme, teadmata, millest me räägime”. Ta rõhutas, et „õige oleks see, kui Ungari loeks nii nagu meie ja […] komisjon selle asja lõpetatuks”. Seejärel lisas Slovaki välisminister, et Bratislava peab komisjoni kirja kinnituseks sellest, et tema seisukoht on õige.
66.

Nagu ilmneb eelotsusetaotlusest, on selge, et vaimse juhi või usuõpetaja elamisluba võib lõpmatult pikendada. Eelotsusetaotluse esitanud kohus juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et immigratsiooni- ja integratsiooniministri 11. mai 2006. aasta kirja kohaselt ei lahku paljud sel alusel Madalmaades viibivaid isikud tegelikult riigist, et paljudel juhtudel viibivad nad riigis pikaajaliselt, ning et neil põhjustel on nimetatud ministril tulevikus muu hulgas kavatsus asuda vaimsete juhtide ja usuõpetajate seisundi osas seisukohale, et see ei ole loomuldasa ajutine. Väärib märkimist, et, need isikud on alates 1. jaanuarist 2002 kohustatud omandama hollandi keele ning ühiskonda lõimuma, nagu nendib eelotsusetaotluse esitanud kohus.
44.

Olenemata sellest, kuidas tõlgendada komisjoni ja Leedu esitatud statistilisi andmeid, olen arvamusel, et isegi kui neist andmetest selguks, et Leedu põllumajandusettevõtete keskmine suurus on aastate jooksul üksnes veidi kasvanud, ei ole see iseenesest piisav, tõendamaks, et nõukogu on ilmselgelt oma hindamispädevuse piiridest väljunud, leides, et vaidlustatud otsusega heaks kiidetud meetmed sobivad selleks, et saavutada otsuse põhjenduses 10 nimetatud eesmärgid, mille hulka kuulub põllumajandusettevõtete struktuuri parandamise ja Leedu põllumajanduse tõhususe parandamise kõrval ka selles liikmesriigis käimasoleva maareformi lõpetamine. Samuti ei leia ma, et pelgalt väitest, et põllumajandusmaa ostmise toetamiseks mõeldud kava kohaldamine ei võimaldanud langetada Leedus põllumajandusmaa ostmiseks antavate laenude intressimäära, mis on struktuuriliselt kõrge, piisaks ilma tõenditeta selle tõendamiseks, et selline kava on ilmselgelt sobimatu selleks, et saavutada eesmärk, mis seisneb nende laenude kättesaadavuse väljavaadete parandamises põllumajandustootjatele. Komisjoni argumendi osas, mida ei ole samuti tõenditega kinnitatud ning mille kohaselt on põllumajandusmaa ostmiseks mõeldud investeeringuabi ainus tagajärg see, et sellise maa hind tõuseb, märgin, et heakskiidetud abikava puudutab üksnes riigi omandis oleva põllumajandusmaa võõrandamist, mis peaks spekuleerimist piirama.
42.

Komisjon väidab ennekõike, et maa ostmise toetamiseks mõeldud abikavadega ei saa lahendada vaidlustatud otsuse põhjenduses 2 mainitud probleemi, milleks on „ebasoodne maakasutuse struktuur”. Ta märgib, et 27. novembril 2009 nõukogule saadetud kirjas avaldasid ka Ungari ametiasutused ise kahtlust, kas meetmed on selles suhtes tõhusad, ning osutasid, et kirja lisas esitatud andmed näitavad, et põllumajandusettevõtete suurus ei ole aastatel 2005–2007 märkimisväärselt kasvanud, vaatamata Ungaris sel otstarbel rakendatud kahe kava alusel antud toetustele. Seoses sellega täheldan kõigepealt, et kuigi „põllumajandusmaa killustatud omand või jagamata ühisomand” on struktuurne tegur, millest lähtuvalt nõukogu kirjeldab vaidlustatud otsuses Ungari põllumajandussektori olukorda, ei ole selle struktuuri parandamist kui iseseisvat taotletavat eesmärki vaidlustatud otsuses siiski sõnaselgelt mainitud. Ent isegi kui andmetest, millele tugineb komisjon, tuleks järeldada, et üksnes tagasihoidliku osa Ungari põllumajandusettevõtete keskmise suuruse kasvust saab panna Ungaris põllumajandusmaa ostmiseks rakendatud abikavade arvele, ei ole see minu arvates mingil juhul iseenesest piisav, tõendamaks, et nõukogu on ilmselgelt oma hindamispädevuse piiridest väljunud, leides, et vaidlustatud otsusega heaks kiidetud meetmed sobivad selleks, et saavutada otsuse põhjenduses 5 nimetatud eesmärgid, st „peaks praeguses kriisiolukorras aitama säilitada elatusvahendeid paljudel põllumajandusettevõtjate perekondadel, luues tingimused, mis võimaldavad vähendada tootmiskulusid ja parandavad põllumajandustootmise tasuvust, peatades sellega vaesuse ja tööpuuduse kasvu maapiirkondades”. Samuti ei leia ma, et pelgalt tõsiasjast, et ilmnesid sellised nähtused nagu põllumajandusmaa ostmiseks antavate kommertslaenude kõrged intressimäärad ja pankade karmistatud tingimused põllumajandustootjatele laenu andmiseks, samas kui 2007.–2013. aasta põllumajandussuunistega ette nähtud üleminekuperioodil oli veel lubatud kohaldada põllumajandusmaa ostmiseks mõeldud investeeringuabikavasid, piisaks ilma tõenditeta selle tõendamiseks, et abikavad on ilmselgelt sobimatud selleks, et saavutada eesmärk, mis seisneb nende laenude kättesaadavuse väljavaadete parandamises põllumajandustootjatele.
82.

See protsess näitab seda, et ÜRO-s on teadvustatud, et konfidentsiaalsusnõuetele vaatamata tuleb loetellu kandmise ja sellest kustutamise menetlusi edaspidi rakendada piisava teabe põhjal, et selle teabe edastamist puudutatud isikule tuleb soodustada ja põhjenduste ülevaade peab olema piisavalt põhjendatud. Sellega seoses on oluline roll ombudsmanil, kes täidab oma ülesandeid täiesti sõltumatult ja erapooletult. Ta kogub puudutatud riikidelt oma hinnangu jaoks vajaliku teabe, alustab selle põhjal dialoogi taotluse esitajaga ja teeb seejärel ettepanekud sanktsioonide komiteele selle kohta, kas isik või üksus on vaja loetellu jätta või mitte. Kustutamismenetluse raames teeb see komitee seega oma otsuseid sõltumatu ja erapooletu hinnangu põhjal, mis käsitleb seda, kas asjaomaseid isikuid on vaja loetellu jätta või mitte. Ombudsmani teostatav range uurimine nõuab, et nime loetelus säilitamine oleks kindlalt põhjendatud, see tähendab, et oleks piisavalt teavet, et esitada loetellu kandmiseks „mõistlik ja usaldusväärne” põhjendus. ( 44 ) Arvestades ombudsmani tähtsat osa sanktsioonide komitee tehtud otsustes, ei saa selles komitees toimuvat menetlust minu arvates enam pidada puhtalt diplomaatiliseks ja riikidevaheliseks. Lisaks tuleb märkida, et loetelu regulaarne läbivaatamine võimaldab eelkõige kindlustada andmete korrapärase ajakohastamise ja täiendada vajaduse korral põhjenduste ülevaadet. Seega aitavad sanktsioonide komitee menetlusse tehtud parandused kaasa selle tagamisele, et loetellu kandmine põhineks piisavalt kaalukatel andmetel ja et seda hinnataks pidevalt.
77.

Käesolevas asjas on põhiküsimus see, kas piiranguga on tegemist niisugusel juhul, kui tulu, mis ei kuulu ei elukohariigi ega tuluallikariigi õigusnormide alusel maksustamisele, maksustatakse üksnes seetõttu, et maksukohustuslane kasutas oma liikumisvabadust nii, et selle tulemusel saab ta kahte peaaegu ühesuurust pensioni. Nimelt on võimalik, et maksukohustuslase olukord halveneb, kui ta otsustab mitte naasta enda päritoluliikmesriiki pärast seda, kui ta on teises liikmesriigis töötamise lõpetanud. Ent ma arvan, et selline olukord võib 2004. või 2007. aastal liitunud liikmesriikide kodanike puhul olla üsna tavaline.