Kohtuasi T‑12/17

Mellifera eV, Vereinigung für wesensgemäße Bienenhaltung

versus

Euroopa Komisjon

Tarbijakaitse – Rakendusmäärus (EL) 2016/1056 – Rakendusmäärus toimeaine glüfosaadi heakskiidu kehtivusaja pikendamise kohta – Määrus (EÜ) nr 1367/2006 – Vaie – Määruse nr 1367/2006 artikli 2 lõike 1 punkt g ja artikli 10 lõige 1 – Üksikmeede – Århusi konventsioon

Kokkuvõte – Üldkohtu (viies koda) 27. septembri 2018. aasta otsus

Hageja huvi liidu institutsiooni akti tühistamise nõude esitamise vastu võib seisneda väidetava õigusvastasuse kordumise vältimises tulevikus. See põhjendatud huvi saab siiski olemas olla vaid siis, kui väidetav õigusvastasus võib tulevikus korduda, sõltumata selle kohtuasja asjaoludest, mille raames hageja hagi esitas. Nii on see siis, kui hagis vaidlustatakse keskkonnaõiguse alusel haldusakti peale esitatud vaide läbivaatamise otsust, sest hageja poolt väidetav õigusrikkumine tugineb määruse nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes, artikli 10 lõike 1 – koostoimes määruse artikli 2 lõike 1 punktiga g – tõlgendusel, mida komisjon tõenäoliselt keskkonnaõiguse alusel õigusakti peale esitatud uue vaide hindamisel järgib. (vt punktid 28 ja 29)

Liidu kohtu pädevus tühistamishagi raames piirdub aga vaidlustatud akti õiguspärasuse kontrollimisega ning Üldkohus ei saa oma pädevust rakendades teha liidu institutsioonidele ettekirjutusi. See kehtib ka juhul, kui hagis vaidlustatakse keskkonnaõiguse alusel haldusakti peale esitatud vaide läbivaatamise otsust. Andes vaide esitajale õiguse pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse, on määruse nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes artiklis 12 peetud silmas üksnes otsust, mille komisjon vastuseks vaidele tegi. Kuigi haldusakti peale esitatud vaidele on omane, et vaide esitaja vaidlustab ka selle akti õiguspärasust või põhjendatust, ei tähenda see, et hagejal oleks õigus tõstatada vaide läbivaatamata jätmise otsuse peale esitatud tühistamishagis ka otseselt kõnealuse akti õiguspärasust või põhjendatust vaidlustavaid argumente. (vt punktid 33 ja 35)

Niisugust määruse nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta artikli 17 alusel vastu võetud toimeaine heakskiidu pikendamise rakendusmäärust, nagu rakendusmäärus 2016/1056, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeaine glüfosaadi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega, tuleb pidada üldmeetmeks ja järelikult ei ole see haldusakt määruse nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes artikli 2 lõike 1 punkti g ja artikli 10 lõike 1 tähenduses. Määruse nr 1107/2009 artikli 17 esimeses lõigus ette nähtud meetme eesmärk ja sisu ei ole piiratud sellega, et pakkuda toimeaine heakskiidu pikendamise taotlejale üksnes kaitset riisiko vastu, et pikendamise menetlus venib taotleja tahtest sõltumatutel põhjustel. Nimelt pikendatakse määruse nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu alusel vastu võetud rakendusmääruses toimeaine heakskiidu kehtivusaega kindla ajavahemiku võrra. Sel meetmel on seega samasugused tagajärjed nagu rakendusmäärusel, millega kiidetakse niisugune toimeaine esmalt heaks sama määruse artikli 13 lõike 2 alusel, või määrusel heakskiidu pikendamise kohta kõnealuse määruse artikli 20 alusel. (vt punktid 57, 58 ja 65)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 85)