Määrusel nr 1190/2008, millega muudetakse määrust nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, ei saa olla mis tahes kohtulikku immuniteeti põhjusel, et sellega rakendatakse Julgeolekunõukogu poolt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja VII peatüki alusel vastu võetud resolutsioone. Erinevad tegurid, mis on põhjenduseks sellele lahendusele, on sisuliselt seotud konstitutsioonilise tagatisega, mille moodustab õigusel rajanevas liidus kohtulik kontroll iga liidu õigusakti, sealhulgas rahvusvahelist õigusakti rakendavate õigusaktide õiguspärasuse üle liidu õiguses sätestatud põhiõigustest lähtuvalt.

Kui puudutatud isik esitab põhjenduste ülevaate kohta märkused, on liidu pädev asutus kohustatud hoolikalt ja erapooletult uurima esitatud põhjenduste põhjendatust, võttes arvesse neid märkusi ja neile lisatud võimalikke õigustavaid tõendeid, hinnates eelkõige, kas on vaja taotleda sanktsioonide komitee ja viimase kaudu selle ÜRO liikme kaasabi, kes tegi ettepaneku kanda puudutatud isik nimetatud komitee koondloetellu. Lõpuks, minemata nii kaugele, et nõuda puudutatud isiku esitatud märkustele üksikasjalikku vastamist, näeb ELTL artiklis 296 sätestatud põhjendamiskohustus igal juhul ette – ka siis, kui liidu akti põhjendus vastab rahvusvahelise organi esitatud põhjendustele –, et see põhjendus esitab individuaalsed, spetsiifilised ja konkreetsed põhjused, miks pädevad asutused leiavad, et puudutatud isiku suhtes tuleb kohaldada piiravaid meetmeid.

Mis puudutab sellist otsust, kus otsustatakse säilitada puudutatud isiku nimi määruse nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks määrus nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist) I lisas, tuleb – vastupidi nime algse loetellu kandmisega – järgida kahekordset kohustust, mille kohaselt, ühelt poolt, teeb liidu pädev asutus puudutatud isikule teatavaks tema käsutuses oleva teabe, mida see asutus on puudutatud isiku vastu kasutanud oma otsuse põhjendamiseks, ja teiselt poolt võimaldab ta sellel isikul esitada tõhusalt oma seisukoht tema vastu kasutatud põhjenduste kohta, enne selle otsuse vastuvõtmist.

Harta artikliga 47 tagatud kohtuliku kontrolli tõhusus nõuab samuti, et nende põhjenduste seaduslikkuse kontrollimise raames, millel rajaneb otsus kanda konkreetse isiku nimi määruse nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks määrus nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist) I lisas olevasse loetellu või säilitada nimi selles loetelus, tagab liidu kohus, et see otsus, mis puudutab seda isikut isiklikult, põhineb arvestataval faktilisel alusel. See hõlmab selle otsuse aluseks olevas põhjenduste ülevaates väidetud asjaolude kontrollimist, nii et kohtulik kontroll ei ole piiratud esitatud põhjuste abstraktse tõenäosuse hindamisega, vaid see käsitleb küsimust, kas need põhjused või vähemalt üks neist, mida on peetud iseenesest selle otsuse argumenteerimiseks piisavaks, on tõendatud. Selleks peab liidu kohus alustama seda kontrolli, nõudes vajaduse korral liidu pädevalt asutuselt selle kontrolli jaoks asjakohaste konfidentsiaalsete või mittekonfidentsiaalsete andmete või tõendite esitamist.

Kui liidu pädeval asutusel ei ole võimalik täita liidu kohtu palvet, peab kohus võtma aluseks ainult need tõendid, mis talle on edastatud. Kui need andmed ei võimalda tuvastada konkreetse põhjuse põhjendatust, ei võta liidu kohus seda loetellu kande tegemise või asjassepuutuva kande säilitamise otsuse põhjendusena arvesse. Kui aga liidu pädev asutus esitab asjakohase teabe või tõendid, peab liidu kohus seda teavet või neid tõendeid silmas pidades kontrollima väidetud faktide sisulist täpsust ja hindama selle teabe või nende tõendite tõenduslikku jõudu konkreetse asja asjaolude põhjal, võttes arvesse nende kohta eelkõige puudutatud isiku võimalikult esitatud märkusi.

Kui ülekaalukad kaalutlused, mis puudutavad liidu või tema liikmesriikide julgeolekut või nende rahvusvaheliste suhete toimimist, takistavad puudutatud isikule teatud andmetest või tõenditest teatamist, peab siiski liidu kohus, kelle suhtes ei saa esitada nende andmete või tõendite salastatuse või konfidentsiaalsuse vastuväidet, rakendama tema teostatava kohtuliku kontrolli raames vahendeid, mis võimaldavad tasakaalustada ühelt poolt legitiimseid julgeolekukaalutlusi seoses asjaomase õigusakti vastuvõtmisel arvesse võetud teabe olemuse ja allikatega ning teiselt poolt vajadust tagada õigussubjektile piisavas ulatuses tema menetlusõiguste kaitse, nagu õigus olla ära kuulatud ja võistlevuse põhimõte.

Kui liidu kohus leiab, et pädeva asutuse viidatud põhjustega ei ole vastuolus asjassepuutuvate andmete ja tõendite vähemalt osaline teatavakstegemine, siis annab ta sellele asutusele võimaluse teha need puudutatud isikule teatavaks. Kui see asutus on sellele vastu, kontrollib liidu kohus vaidlustatud akti seaduslikkust üksnes avaldatud teabe põhjal.

Kui aga ilmneb, et liidu pädeva asutuse viidatud põhjused ei võimalda tegelikult teavitada puudutatud isikut liidu kohtule esitatud andmetest ja tõenditest, siis tuleb viia nõuded, mis on seotud õigusega tõhusale kohtulikule kontrollile, eelkõige võistlevuse põhimõtte järgimisega, sobival viisil tasakaalu nõuetega, mis tulenevad liidu või selle liikmesriikide julgeolekust või nende rahvusvaheliste suhete toimimisest.

Arvestades kõnealuste piiravate meetmete ennetavat olemust, siis kui liidu kohus leiab vaidlustatud otsuse seaduslikkuse kontrollimise käigus, et vähemalt üks sanktsioonide komitee esitatud ülevaates märgitud põhjustest on piisavalt täpne ja konkreetne, nii et see on põhjendatud ja kujutab juba iseenesest piisavat alust selle otsuse põhjendamiseks, siis asjaolu, et need teised põhjused seda ei ole, ei saa õigustada nimetatud otsuse tühistamist. Vastupidisel juhul tühistab liidu kohus vaidlustatud otsuse.

Niisugune kohtulik kontroll on vältimatult vajalik, et tagada õiglane tasakaal rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamise ning puudutatud isiku põhivabaduste ja -õiguste kaitse vahel. Olenemata nimelt nende ennetavast olemusest, on kõnealustel piirangutel neile vabadustele ja õigustele märkimisväärne negatiivne mõju, mis on ühelt poolt seotud oluliste muudatustega puudutatud isiku töö- ja pereelus tema omandiõiguse kasutamise piirangute tõttu, mis tulenevad nende üldisest ulatusest, ja, nagu käesoleval juhul, nende kohaldamise tegelikust kestusest, ning teiselt poolt seotud avaliku häbi ja umbusaldusega, mis sellele isikule nende piirangutega kaasnevad.

(vt punktid 119, 120, 123–125, 127, 128, 130–132 ja 137)