10.

Direktiivi V lisa punktides 1.3, 1.3.1 ja 1.3.4 on sätestatud: „1.3. Pinnavee ökoloogilise seisundi ja keemilise seisundi seire Artikli 8 nõuete kohaselt moodustatakse pinnavee seirevõrk. Seirevõrk peab olema üles ehitatud selliselt, et see annaks ühtse ja tervikliku ülevaate ökoloogilise ja keemilise seisundi kohta igas vesikonnas ning võimaldaks veekogude jagamist viide astmesse vastavalt punktis 1.2 esitatud normmääratlustele. Liikmesriigid esitavad vesikonna majandamiskavas kaardi või kaardid, millel on näidatud pinnavee seirevõrk. […] 1.3.1. Kontrollseire korraldus […] Vaatluspunktide valimine Kontrollseiret tehakse piisavas hulgas pinnaveekogudes, et anda hinnang pinnavee üldseisundile valglapiirkonna igas valglas või alamvalglas. Neid veekogusid valides tagavad liikmesriigid, et vajaduse korral toimub seire punktides, kus: – vee vooluhulk on kogu valglapiirkonna ulatuses märkimisväärne; sealhulgas suurtel jõgedel asuvates punktides, kus valgla pindala on üle 2500 km2, – olemasoleva vee hulk on kogu valglapiirkonna ulatuses märkimisväärne, sealhulgas suurtes järvedes ja veehoidlates, – olulised veekogud ületavad liikmesriigi piire, – infovahetuse otsuse 77/795/EMÜ[ ( 5 )] alusel kindlaksmääratud kohtades ning muudes kohtades, mida on vaja, et hinnata üle liikmesriigi piiride kanduvat ning merekeskkonda kanduvat saasteainetekoormust. […] 1.3.4. Seiresagedus Kontrollseireperioodi puhul tuleks kohaldada füüsikalis-keemilisi kvaliteedielemente näitavate parameetrite allpool toodud seiresagedust, välja arvatud juhul, kui tehniliste teadmiste ja ekspertarvamuse põhjal on õigustatud pikemad vaheajad. Bioloogiliste või hüdromorfoloogiliste kvaliteedielementide puhul toimub seire vähemalt üks kord kontrollseireperioodi jooksul. Operatiivseire puhul määravad liikmesriigid kõigi parameetrite puhul vajaliku seiresageduse kindlaks nõnda, et see annaks piisavalt teavet vastava kvaliteedielemendi seisundi usaldusväärseks hindamiseks. Üldjoontes ei tohiks seire toimuda pikemate ajavahemike tagant, kui allpool olevas tabelis näidatud, välja arvatud juhul, kui tehniliste teadmiste ja ekspertarvamuse põhjal on õigustatud pikemad vaheajad. Sagedused valitakse nõnda, et saavutatakse vastuvõetav usaldusväärsuse ja täpsuse tase. Hinnang kasutatud seiresüsteemi usaldusväärsuse ja täpsuse kohta esitatakse vesikonna majandamiskavas. Valitakse selline seiresagedus, mis võtab arvesse nii looduslikest kui inimtekkelistest põhjustest tulenevat parameetrite kõikuvust. Seire toimumise aeg valitakse nii, et hooajaliste erinevuste mõju tulemustele oleks minimaalne, tagamaks, et tulemused kajastavad veekogus inimtegevusest lähtuva koormuse tagajärjel toimunud muutusi. Selle eesmärgi saavutamiseks toimub vajaduse korral sama aasta erinevate aastaaegade jooksul täiendav seire. Kvaliteedielement Jõed Järved Üleminekuveed Rannikuveed Bioloogilised Fütoplankton 6 kuud 6 kuud 6 kuud 6 kuud Muu veetaimestik 3 aastat 3 aastat 3 aastat 3 aastat Makroinvertebraadid 3 aastat 3 aastat 3 aastat 3 aastat Kalad 3 aastat 3 aastat 3 aastat Hüdromorfoloogilised Tõkestamatus 6 aastat Veerežiim pidevalt 1 kuu Morfoloogia 6 aastat 6 aastat 6 aastat 6 aastat Füüsikalis-keemilised Temperatuuriolud 3 kuud 3 kuud 3 kuud 3 kuud Hapnikusisaldus 3 kuud 3 kuud 3 kuud 3 kuud Soolsus 3 kuud 3 kuud 3 kuud Toitainetesisaldus 3 kuud 3 kuud 3 kuud 3 kuud Hapestumus 3 kuud 3 kuud Muud saasteained 3 kuud 3 kuud 3 kuud 3 kuud Ohtlikud ained 1 kuu 1 kuu 1 kuu 1 kuu […]“.