Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Ohtlike ainete liigitamine, pakendamine ja märgistamine – Direktiiv 67/548 – Kohandamine tehnika arenguga

(EÜ artikkel 253, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1272/2008, komisjoni määrus nr 790/2009, nõukogu direktiiv 67/548, komisjoni direktiiv 2008/58)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Ohtlike ainete liigitamine, pakendamine ja märgistamine – Direktiiv 67/548 – Kohandamine tehnika arenguga

(EÜ artikli 205 lõige 2; nõukogu direktiivi 67/548 artikkel 29, komisjoni otsuse 1999/468 artikkel 5)

3. Õigusaktide ühtlustamine – Ainete ja segude liigitamine, pakendamine ja märgistamine – Määrus nr 790/2009 – Kohandamine tehnika ja teaduse arenguga

(Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1272/2008, komisjoni määrus nr 790/2009, nõukogu direktiiv 67/548)

Summary

1. Tehniliselt ja õiguslikult keerukas ning arengule avatud kontekstis annab direktiiv 67/548 (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta) komisjonile sisuliselt laia kaalutlusõiguse seoses nende meetmete ulatusega, mis on vajalikud selle direktiivi lisade kohandamiseks tehnika arenguga. Kuna liidu ametivõimudel on nende võetavate meetmete olemuse ja ulatuse kindlaksmääramisel lai kaalutlusõigus, eeskätt äärmiselt keeruliste teaduslike ja tehniliste faktiliste asjaolude hindamisel, peab liidu kohtu kontroll piirduma hinnanguga sellele, kas esineb ilmne kaalutlusviga või võimu kuritarvitamine või kas ametivõimud on oma kaalutlusõigust ilmselgelt ületanud. Nimetatud kontekstis ei saa liidu kohus asendada hinnangut, mille on teaduslike ja tehniliste asjaolude kohta andnud institutsioon, kellele üksinda on EÜ asutamislepinguga see ülesanne pandud, oma vastava hinnanguga.

Boraate sisaldavate ainete klassifitseerimisel direktiivi 67/548 I lisasse ei ole komisjon teinud ilmset hindamisviga, kui ta tugines asjaomaste boraate sisaldavate ainete olemuslike omaduste hindamisel loomkatsete tulemusele, mis olid saadud nende ainete suu kaudu manustamise tulemusena. Isegi kui direktiiv 67/548 ega määruse nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist) või REACH‑määrus ei määratle „tavapärast käitlemist või kasutamist”, hõlmab see väljend igasugust tavapärastes tingimustes käitlemist või kasutamist, mis tähendab eelkõige vajadust võtta arvesse tegelikke ja ettenähtavaid õnnetusi, näiteks juhtu, kui laps neelab alla teatud koguse aineid, mis ei ole mõeldud suukaudseks manustamiseks. Ainete olemuslike omadustega seotud ohu hindamine, mis on esimene etapp riski hindamise protsessis, ei tohi piirduda konkreetse kasutamise asjaolude arvestamisega, nagu see on riski hindamise puhul, ning seda saab nõuetekohaselt teha sõltumata aine kasutamise kohast, viisist, kuidas sellega võidakse kokku puutuda (sissehingamine, allaneelamine või naha kaudu imendumine) ja ainega kokkupuutumise astmest.

Direktiivi 2008/58 (millega muudetakse kolmekümnendat korda tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil direktiivi 67/548) seletuskirja punktist 1.1.5 ei nähtu samuti, et komisjon tegi ilmse hindamisvea, kui ta mainis selles punktis määruses nr 1488/94 (milles kehtestatakse registreeritud kemikaalide poolt inimesele ja keskkonnale põhjustatava ohtlikkuse hindamise põhimõtted vastavalt määrusele nr 793/93) ette nähtud riskihindamisega seotud aspekte. Lisaks, kui võtta arvesse laia kaalutlusõigust, mis direktiivi 67/548 hindamissüsteem komisjonile annab, ei ole selle süsteemiga välistatud riskihindamise kasutamine selleks, et teha kindlaks, kas on põhjendatud ainete olemuslike omaduste uuringule tuginev klassifikatsiooni ettepanek.

Kui komisjon tugines nende ekspertide arvamusele, kes kasutasid eelkõige analoogmeetodit, et hinnata asjaomaste boraate sisaldavate ainete olemuslikke omadusi, siis ei ületanud komisjon ilmselgelt kaalutlusõigust, mis tal selles valdkonnas on. Kuigi seda meetodit ei ole otseselt mainitud direktiivi 67/548 VI lisas, on boraate sisaldavate ainete klassifitseerimiseks vajalike andmete saamiseks kasutada võivate allikate nimekiri, mis sisaldub nimetatud VI lisa punkti 1.6.1 alapunktis b, ainult näitlik, nagu nähtub ka sõnast „näiteks”. Analoogmeetodi kasutamine ning asjaomaste boraate sisaldavate ainete füüsikalis-keemiliste omaduste hindamine tugineb sellele, et mitmesse teaduskomiteesse kuuluvad paljud eksperdid asjaomase tööstusharu esindajate osavõtul jõudsid mitme aasta jooksul toimunud protsessi tulemusel üksmeelele.

Pealegi ei ole direktiivi 2008/58 jäetud EÜ artiklit 253 rikkudes põhjendamata, kuna esiteks on tegemist üldkohaldatava aktiga, mis kuulub tehniliselt ja õiguslikult keerukasse ning arengule avatud konteksti, mis muudab kehtestatud klassifikatsioonide üksikasjaliku ja individuaalse põhjendamise raskeks, nii et selles direktiivis sisalduv põhjendus on selle akti olemust arvestades piisav, ning teiseks osalesid asjaomase tööstuse esindajad nimetatud direktiivi väljatöötamise protsessis ning klassifikatsioone põhjendavad teaduslikud põhjendused ja andmed sisalduvad arvukates dokumentides ja ekspertide koosolekute protokollides, mis edastati avalikkusele enne direktiivi vastuvõtmist.

Asjaomaste boraate sisaldavate ainete klassifitseerimisel ajavahemikus 1999–2008 aset leidnud menetluse lõppedes ning pärast arvukaid arutelusid mitmes ekspertkomitees, milles asjaomase tööstuse esindajad osalesid, ei ole rikutud proportsionaalsuse põhimõtet ainult põhjusel, et uuringud, mis võivad vastuvõetud klassifikatsioone kahtluse all seada, on alles pooleli. Tehnika arenguga kohandamiseks vastuvõetud klassifikatsioonid, nagu direktiiv 2008/58 ja määrus nr 790/2009 (millega muudetakse tehnika ja teaduse arenguga kohandamiseks määrust nr 1272/2008), tuginevad teatud hetkel olemasolevatele teaduslikele ja tehnilistele teadmistele, mis võivad hiljem ilmnevate asjaolude tõttu kahtluse alla sattuda.

Eeltoodut arvestades ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis mõjutaks direktiivi 2008/58 ja seetõttu määruse nr 790/2009 kehtivust osas, milles see direktiiv ja määrus klassifitseerisid teatud boraate sisaldavad ained 2. kategooria reproduktiivtoksilisteks aineteks.

(vt punktid 59, 60, 64, 65, 67, 71, 74–76, 80, 82, 96–98, 109, 110, 118–121, 126–128, 130, 131 ja resolutsioon)

2. Ei direktiivi 67/548 (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus‑ ja haldusnormide ühtlustamise kohta) artiklis 29 ega otsuse 1999/468 (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artiklis 5 ei ole nõutud, et tehnika arenguga kohandamise komitee (kohandamise komitee) paneks meetmete eelnõus esitatud iga klassifitseerimisettepaneku eraldi hääletusele. Muu hulgas ei tulene niisugust kohustust ka kohandamise komitee kodukorrast ning eelkõige selle artikli 5 lõikest 2, mis ei luba kohandamise komitee liikmetel nõuda eraldi hääletamist aine kategooriasse klassifitseerimisel, kuigi neil on võimalus taotleda arutelude pikendamist. Seega ei ole rikutud olulisi menetlusnorme, mis on sätestatud direktiivi 67/548 artiklis 29 koostoimes otsuse 1999/468 artikliga 5, kui vaatamata komiteesisesele lahkarvamusele andis kohandamise komitee kvalifitseeritud häälteenamusega vastavalt EÜ artikli 205 lõikele 2 ühe arvamuse kõigi direktiivi 2008/58 (millega muudetakse kolmekümnendat korda tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil direktiivi 67/548) raames kavandatud klassifikatsioonide kohta.

(vt punktid 63–65 ja 67)

3. Määruse nr 790/2009, millega muudetakse tehnika ja teaduse arenguga kohandamiseks määrust nr 1272/2008 ning mis klassifitseerib teatud boraate sisaldavad ained 2. kategooria reproduktiivtoksilisteks aineteks, kehtivust ei mõjuta asjaolu, et selle määruse vastuvõtmisel kasutas komisjon õigusliku alusena määruse nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548 ja 1999/45 ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust nr 1907/2006) artiklit 53 sama määruse artikli 37 asemel.

Määruse nr 1272/2008 artikkel 37 paikneb selle määruse V jaotise I peatükis „Ainete ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kehtestamine”. Mõiste „kehtestamine” kasutamine sellest kontekstis viitab sellele, et artiklis 37 ette nähtud menetlust ei saa kasutada uute klassifikatsioonide vastuvõtmisel. Seevastu määruse artikli 53 menetluse kohaselt võib komisjon nimetatud määruse I–VII lisa muuta ja kohandada tehnika ja teaduse arenguga. Määrus nr 790/2009 kõigest lisab määrusesse nr 1272/2008 vaidlusalused klassifikatsioonid, mis juba kehtestati direktiivi 67/548 (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus‑ ja haldusnormide ühtlustamise kohta) raames kehtestatud kriteeriumide ja põhimõtete alusel. Sellest järeldub, et määruse nr 1272/2008 artikkel 53 võib õiguspäraselt olla määruse nr 790/2009 vastuvõtmise õiguslik alus.

Määruse nr 790/2009 kehtivust ei mõjuta samuti asjaolu, et komisjon otsustas lisada vaidlusalused klassifikatsioonid määruse nr 1272/2008 VI lisa 3. osa tabelisse 3.1 selle määruse VII lisas sisalduva vastavustabeli abil. Boraate sisaldavate ainete olemuslike omaduste hindamisprotsessi uuesti läbiviimine ei olnud vajalik, kui võtta arvesse, et määrus nr 790/2009 kõigest lisas määrusse nr 1272/2009 samad klassifiktsioonid, millele kohaldati direktiivi 67/548 raames kohaldatavat keerukat hindamismenetlust. Mis puudutab määruse nr 1272/2008 VII lisa vastavustabelit, siis selle määruse artikli 61 lõike 3 kohaselt klassifitseeritakse kuni 1. juunini 2015 aineid nii varasema kui ka uue süsteemi kohaselt. Sellest järeldub, et kõik direktiivi 67/548 kohaselt kehtestatud klassifikatsioonid tuleb muuta VII lisas sisalduva tabeli abil määruse nr 1272/2008 vastavateks klassifikatsioonideks.

(vt punktid 136–139, 142–145 ja resolutsioon)