Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Menetlusse astumine – Huvitatud isikud – Kohaldamise peatamise raames menetlusse astumine – Taotlus määruse nr 1954/2003 kohta osas, milles see puudutab Assooride vesi – Assooride vetes tegutsevate kalurite ühistu – Assoori saarestiku kaitseks moodustatud ühendus – Vastuvõetavus – Tingimused – Rahvusvaheline keskkonnakaitseühendus – Vastuvõetamatus

(Euroopa Kohtu kodukord, artikli 40 teine lõik; määrus nr 1954/2003)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Vastuvõetavuse tingimused – Põhikohtuasja hagi prima facie vastuvõetavus – Põhikohtuasja hagi kokkuvõtlik hindamine ajutisi meetmeid kohaldava kohtuniku poolt

(EÜ artikkel 242; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 104 lõige 2)

3. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Kohaliku ametiasutuse hagi – Liikmesriigi õigusest tulenevalt juriidilise isiku staatust omav regioon – Regioon, kes võib esitada hagi

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

4. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Määrus, mis käsitleb teatud piirkondade kalapüügi korraldust – Määrusest puudutatud regiooni hagi – Vastuvõetavus – Tingimused

(EÜ artikli 230 neljas lõik; nõukogu määrus nr 1954/2003)

5. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Määramise tingimused – Kiireloomulisus – Huvide kaalumine – Üldkohaldatava meetme kohaldamise peatamine – Kohaldamise peatamisega paljudele huvitatud isikutele tekitatavate tagajärgede hindamine võrrelduna meetme tähtsusega hageja jaoks

(EÜ artiklid 242 ja 243; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 104 lõige 2; nõukogu määrus nr 1954/2003)

6. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Tõsine ja korvamatu kahju – Komisjoni või liikmesriikide võimalus kehtestada teisi meetmeid – Kiireloomulisuse välistamine

(EÜ artiklid 242 ja 243; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 104 lõige 2; nõukogu määrus nr 1954/2003)

Summary

1. Vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artikli 40 teisele lõigule tähendab huvi kohtuasja tulemuse vastu otsese ja tegeliku huvi olemasolu nõuete kohta tehtava otsuse vastu. Seega on vaja kontrollida, kas vaidlustatud akt puudutab otseselt menetlusse astujat ja tema huvi vaidluse lahenduse vastu on tuvastatud. Ühendustele võib loa menetlusse astumiseks anda oma liikmete kaitsmiseks kohtuasjades, mille käigus tõusetuvad põhimõttelised küsimused võivad mõjutada nende huvisid.

Määruse nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, osalise peatamise taotluse raames, osas, milles see mõjutab Assooride vesi, on selline huvi piiratud vastutusega ühistuna tegutseval tootjate ühendusel, mille eesmärk on kaitsta oma liikmete huvisid, kes on põhiliselt Assooridel kalapüügiga tegelevad isikud. Selline huvi on ka keskkonnakaitsega tegeleval mittetulundusühingul, mille peamine eesmärk on Assoori saarestiku rahvusliku ja kultuurilise pärandi uurimine ja kaitse, samuti ka antud saarestiku kalapopulatsiooni ja mereökosüsteemide kaitse.

Samas on rahvusvahelise keskkonnakaitseühenduse menetlusse astumise avaldus vastuvõetamatu, kuna selle eesmärgid ja tegevus hõlmavad laiaulatuslikku geograafilist piirkonda ja ei ole ainult või peamiselt keskendunud Assooride vetele. Antud rahvusvahelise ühenduse huvide ulatus on liiga lai ja liiga üldine selleks, et üksnes Assooride vesi puudutava määruse kohaldamise peatamise menetluse tulemus neid oluliselt mõjutaks.

(vt punktid 59, 60, 63, 69 ja 70)

2. Kui vastab tõele, et põhimõtteliselt ei kontrollita põhikohtuasja hagi vastuvõetavust ajutiste meetmete kohaldamise menetluses, et vältida põhikohtuasja ette ära otsustamist, ei järeldu sellest, et ajutiste meetmete kohaldamise taotluse vastuvõetavaks tunnistamiseks ei pea hageja tõendama asjaolusid, mis lubaksid esmapilgul otsustada ajutiste meetmete taotlusega seotud hagi vastuvõetavuse, mille eesmärk on vältida olukorda, kus hageja on ajutiste meetmete kohaldamise menetluse kaudu saavutanud sellise õigusakti kohaldamise peatamise, mille tühistamisest Euroopa Kohus hiljem keeldub, kuna hagi tunnistatakse sisulisel arutamisel vastuvõetamatuks.

Selline põhikohtuasja hagi vastuvõetavuse hindamine peab ajutiste meetmete kohaldamise kiireloomulisust arvestades olema kindlasti kokkuvõtlik. Tõepoolest, ajutiste meetmete kohaldamise menetluse raames saab põhikohtuasja hagi vastuvõetavuse üle otsustada vaid esialgselt; eesmärk on hinnata, kas hageja on esitanud piisavad tõendid, mille põhjal on a priori võimalik otsustada, et põhikohtuasja hagi vastuvõetavus ei ole välistatud. Seega ajutisi meetmeid kohaldav kohtunik ei või seda hagi vastuvõetamatuks tunnistada, kui põhikohtuasja hagi vastuvõetavus ei ole täielikult välistatud. Otsustada vastuvõetavuse üle ajutiste meetmete kohaldamise staadiumis, kui see ei ole prima facie täielikult välistatud, tähendaks põhikohtuasjas Esimese Astme Kohtu otsuse ette ära otsustamist.

(vt punktid 108–110)

3. Kuivõrd regioon on siseriikliku õiguse alusel juriidiline isik, siis on tal põhimõtteliselt õigus esitada tühistamishagi EÜ artikli 230 neljanda lõigu alusel, mille kohaselt võib iga füüsiline või juriidiline isik esitada hagi temale adresseeritud otsuse vastu ja sellise otsuse vastu, mis on vormiliselt määrus või teisele isikule adresseeritud otsus, kui see teda otseselt ja isiklikult puudutab.

(vt punkt 112)

4. EÜ artikli 230 neljanda lõigu mõistes saab üldkohaldatav õigusakt füüsilisi või juriidilisi isikuid isiklikult puudutada vaid siis, kui see mõjutab neid mingite neile ainuomaste omaduste või neid kõigist teistest isikutest eristava faktilise olukorra tõttu ja seega individualiseerib nad analoogselt otsuse adressaadiga.

Hagi puhul, mille on määruse nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, tühistamiseks osas, milles see mõjutab Assooride vesi, esitanud regioon nagu Região autónoma dos Açores, ei ole üldine huvi, mis ühel regioonil võib olla üksusena, kes on oma territooriumil pädev otsustama majanduskorra ja eriti kalanduse üle, selle vastu, et jõutaks tema majandusliku arengu seisukohast soodsa tulemuseni, üksinda piisav, et teda võiks lugeda isiklikult puudutatuks EÜ artikli 230 neljanda lõigu tähenduses. . Isikliku puutumuse tõendamiseks ei piisa ka, et EÜ asutamisleping hagejat eriliselt kaitseb (EÜ artikli 299 lõige 2) või et vaidlustatud akt mainib teda sõnaselgelt ja täpselt 6. põhjenduses ja artiklis 5 või, lisaks, et nõukogu pidi hageja olukorda vaidlustatud määruse vastuvõtmisel arvesse võtma.

Hageja peab tõendama faktide toel, et vaidlustatud akt mõjutab teda faktilise olukorra tõttu, mis eristab teda kõigist teistest isikutest, kelle hulka kuuluvad kõik teised äärepoolseimad regioonid. Esmapilgul võib see nii olla, kui hageja suudab tõendada, et vaidlustatud määrus toob tema õiguslikus seisundis kaasa olulisi ja vahetuid muudatusi, kuna määruse sätete kohaldamisel on ta jäetud ilma seadusandlikust pädevusest, mis puudutab kalandust ja mõjutab kalapüüki, mis on oluline osa tema majandusest, ning et tema olukord on mereökosüsteemi ja kalapüüki puudutavas osas erandlik.

(vt punktid 116–120)

5. Üldkohaldatava õigusakti, nagu seda on määrus nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, kohaldamise peatamise taotluse raames peab ajutisi meetmeid kohaldav kohtunik hindama kohaldamise peatamise tagajärgi väga paljude huvitatud isikute jaoks, võrreldes neid vajadusega taotletavate ajutiste meetmete järele, et hoida kuni põhikohtuasjas hagi läbivaatamiseni ära väidetava tõsise ja korvamatu kahju tekkimine hagejale.

Samuti peab ta arvesse võtma tõsiasja, et nõukogul on seadusandjana lai hindamisruum ja et kohtulik kontroll piirdub seega uurimisega, kas aktis esineb ilmne viga või võimu kuritarvitamine või on kõnealune ametiasutus ilmselgelt ületanud oma kaalutlusõiguse piire; ajutisi meetmeid kohaldav kohtunik ei saa, välja arvatud ilmselgelt kiireloomulise olukorra puhul, asendada nõukogu kaalutlusotsust enda omaga, riskimata kahjustada selle institutsiooni kaalutlusõiguse teostamist.

Huvide kaalumine nõuab seega, et ajutisi meetmeid kohaldav kohtunik ei või asendada nõukogu kaalutlusotsust enda omaga, välja arvatud erakorralistel asjaoludel, mida iseloomustab eriti tugev fumus boni iuris ja ilmselge kiireloomulisus.

(vt punktid 135–138, 193 ja 195)

6. Ajutiste meetmete kohaldamise taotluse kiireloomulisust tuleb hinnata selle järgi, kas ajutine meede on vajalik, et hoida ära tõsise ja korvamatu kahju tekkimine meetme kohaldamist taotlevale poolele. Kui kahju tekkimine sõltub mitme asjaolu esinemisest, siis piisab, kui selle kahju tekkimine on ennustatav küllaldase tõenäosusega.

Üldkohaldatava õigusakti, nagu seda on määrus nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, kohaldamise peatamise taotluse puhul on vajadus selle ajutise meetme järele välistatud, kui on olemas teisi, sobivamaid ja proportsionaalsemaid võimalusi, nagu erakorralised meetmed, mida komisjon või liikmesriigid võivad kehtestada ühise kalanduspoliitika raames, ning kui hageja võib nende meetmete kehtestamiseks midagi teha.

(vt punktid 141 ja 194)