ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Eelotsuse küsimused — Euroopa Kohtusse pöördumine — Liikmesriigi kohus EÜ artikli 234 tähenduses – Mõiste – Epitropi Antagonismou (Kreeka konkurentsikomisjon) — Välistamine

(EÜ artikkel 234)

Summary

Selleks et hinnata, kas eelotsusetaotluse esitanud organ kujutab endast kohut EÜ artikli 234 tähenduses – küsimus, mis kuulub üksnes ühenduse õiguse valdkonda – võtab Euroopa Kohus arvesse järgmisi asjaolusid kogumis: organi õiguslik alus, alalisus, otsuste kohustuslikkus, menetluse võistlevus, õigusnormide kohaldamine organi poolt ning tema sõltumatus. Lisaks saab Euroopa Kohtu poole pöörduda üksnes selline organ, kelle ülesanne on lahendada pooleliolev vaidlus menetluses, mille lõpptulemuseks peab olema kohtuotsus.

Epitropi Antagonismou (Kreeka konkurentsikomisjon) ei vasta nendele kriteeriumidele. Kõigepealt allub ta arendusministri järelevalvele, mis tähendab, et ministril on õigus teatud piirides tema otsuste seadustele vastavust kontrollida. Edasi, isegi kui tema liikmed on isiklikult ja oma tegevuses sõltumatud, ei ilmne, et nende tagandamise või ametisse nimetamise tühistamise suhtes kehtiksid eritagatised, mistõttu ei tundu, et tõhusalt takistataks täidesaatva võimu kohatut sekkumist või survet nimetatud liikmete suhtes. Lisaks on tema esimehe ülesanne sekretariaadi töö korraldamine ja üldine suunamine ja esimees on sekretariaadi töötajate ametikohajärgne ülemus, mistõttu Epitropi Antagonismou, kes on otsuseid tegev organ, ei eristu funktsionaalse seose tõttu, mis teda ühendab tema sekretariaadiga, mis on uurimisorgan, kelle ettepaneku alusel ta otsuseid teeb, selgelt kolmanda isikuna riigiorgani suhtes, mis oma rolli tõttu võib konkurentsialase menetluse üht poolt soosida. Lõpuks on selline konkurentsiasutus nagu Epitropi Antagonismou kohustatud tegutsema tihedas koostöös komisjoniga ning võib vastavalt määruse nr 1/2003 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta artikli 11 lõikele 6 komisjoni otsuse alusel oma pädevuse kaotada, mille tulemusel ei lõpe selles toimuv menetlus kohtuotsusega.

(vt punktid 29–37)
Keywords

Summary



Keywords

Põllumajandus — Ühine turukorraldus — Toimimine — Tootjahind — Kujundamine — Ühenduse õigusnormid — Liikmesriikide sekkumine — Piirid — Piim ja piimatooted — Siseriiklikud meetmed, mis kehtestavad piima hinnast tehtavate mahaarvamiste osas kvaliteedikriteeriumidel põhineva mehhanismi, mis toob kasu üksnes neile piimatootjatele, kes neile kriteeriumidele vastavad — Lubamatus

(Nõukogu määrus nr 804/68, muudetud määrusega nr 1538/95)

Summary

Ühise turukorraldusega sektorites, eelkõige kui see korraldus rajaneb ühtsel hinnasüsteemil, ei saa liikmesriigid enam sekkuda ühepoolsete siseriiklike meetmetega, mis mõjutaksid tootmise ja turuleviimise etapis ühise korralduse kohast tootmishindade kujundamist. Nad võivad siiski võtta meetmeid, mille eesmärk on kõrvaldada konkurentsi kahjustamine, kuna sellised meetmed ei mõjuta hindade kujundamist, vaid pakuvad pigem juhiseid hindade kinnitamise korra tõhusaks toimimiseks, et saavutada nii tootjaid kui tarbijaid rahuldav hinnatase.

Tootmishindade kujundamisse, mida reguleerib määrus nr 804/68 piima‑ ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, muudetud määrusega nr 1538/95, sekkub ometi süsteem, mille kohaselt hoolimata selle väidetavast või tegelikust eesmärgist:

– peavad meiereid ühelt poolt tegema neile tarnitud piima hinnast mahaarvamisi, kui see ei vasta teatud kvaliteedikriteeriumidele, ja

– teisalt, määratud perioodi jooksul arvutatakse kõikide meiereide poolt sellisel viisil kinnipeetud summad pärast võimalikku meiereidevahelist raharinglust kokku enne uuesti laialijagamist iga meierei poolt kogutud summadele vastavate väljamaksetena, mida arvutatakse 100 kilogrammi neile nimetatud perioodi jooksul tarnitud piima kohta ja mida makstakse piimatootjatele, kes on tarninud kvaliteedikriteeriumidele vastavat piima.

(vt punktid 42, 43, 53 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Kaupade vaba liikumine — Teenuste osutamise vabadus — Asutamislepingu sätted — Nende kahe põhivabadusega seotud siseriikliku meetme hindamine — Kohaldatavate õigusnormide kindlakstegemise kriteeriumid

(EÜ artikkel 28 ja artikkel 49)

2. Kaupade vaba liikumine — Koguselised piirangud — Samaväärse toimega meetmed — Siseriiklikud õigusnormid, mille kohaselt peab ajakirjade tellimuste müügiks olema eelnev tegevusluba — Lubatavus — Tingimused — Kontrollimine siseriikliku kohtu poolt

(EÜ artikkel 28)

Summary

1. Kui siseriiklik meede mõjutab nii kaupade vaba liikumist kui ka teenuste osutamise vabadust, hinnatakse seda meedet põhimõtteliselt ainult seoses ühega neist kahest põhivabadusest, tingimusel et üks neist vabadustest on teise suhtes täiesti teisejärgulise tähendusega ja neid on võimalik käsitleda koos. Mis puudutab selles osas teatud kauba müügiga kaasnevat „teenuste” aspekte sisaldavat tegevust, siis sellest asjaolust üksi aga ei piisa, et sellist majandustegevust käsitleda „teenuse osutamisena” EÜ artikli 49 mõttes. Igal üksikjuhul tuleb kindlaks teha, kas teenuse osutamise aspektil on võrreldes kaupade vaba liikumise aspektiga täiesti teisejärguline tähendus või mitte.

(vt punktid 34 ja 35)

2. EÜ artikliga 28 ei ole vastuolus siseriiklik regulatsioon, mille kohaselt liikmesriik käsitleb süüteona tema territooriumil ajakirjade tellimuste müüki rändkaubanduse vormis eelneva sellekohase tegevusloata, tingimusel et vastavat regulatsiooni kohaldatakse kaupade päritolul vahet tegemata kõikide sellel territooriumil vastaval tegevusalal praktiseerivate isikute suhtes ja see regulatsioon mõjutab õiguslikult ja faktiliselt ühetaoliselt nii sellest liikmesriigist kui ka teistest liikmesriikidest pärit kaupade turustamist.

Siseriikliku kohtu ülesanne on kindlaks teha, kas siseriikliku õiguse kohaldamisel on tagatud, et nimetatud regulatsioon mõjutab õiguslikult ja faktiliselt ühetaoliselt nii kodumaiste kui ka teistest liikmesriikidest pärit kaupade turustamist ja juhul, kui see mõju ei ole ühetaoline, siis kindlaks teha, kas kõnealune regulatsioon on põhjendatud tulenevalt üldisest huvist lähtuvast eesmärgist ning kas seatud eesmärki arvestades on see regulatsioon proportsionaalne.

(vt punkt 37 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Tühistamishagi – Ese – Osaline tühistamine – Tingimus – Vaidlustatud sätete eraldatavus – Objektiivne kriteerium – Täitmata tingimus – Vastuvõetamatus

(EÜ artikkel 230, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/15, artikli 1 punktid 1 ja 2)

Summary

Ühenduse õigusakti osaline tühistamine on võimalik vaid juhul, kui need osad, mille tühistamist taotletakse, on ülejäänud aktist eraldatavad. Eraldatavust puudutav nõue ei ole täidetud, kui õigusakti osalise tühistamisega muudetakse akti põhisisu. Küsimus, kas vaidlustatud akti osalisel tühistamisel on selline mõju, kujutab endast objektiivset kriteeriumi, mitte subjektiivset vaidlusaluse akti vastuvõtnud organi poliitilise tahtega seotud kriteeriumi.

Seetõttu tuleb vastuvõetamatuks pidada liikmesriigi hagi, milles palutakse tühistada direktiivi 2003/15, millega muudetakse direktiivi 76/768 kosmeetikatooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, artikli 1 punkt 2 osas, milles see lisab direktiivi 76/768 artikli 4a, mille eesmärk on kehtestada loomadel katsetatud koostisaineid või koostisainete kombinatsioone sisaldavate kosmeetikatoodete turule viimise keelu tingimused, samal ajal kui seetõttu, et liikmesriik ei ole isegi täiendava võimalusena palunud selle tühistamist, jääks jõusse direktiivi 2003/15 artikli 1 punkt 1, mis sätestab, et tunnistatakse kehtetuks direktiivi 76/768 artikli 4 lõike 1 punkt i, millel on sarnane eesmärk ja mis lisatud artikliga 4a soovitakse – nagu nähtub direktiivi 2003/15 kaheksateistkümnendast põhjendusest – asendada.

Kuna direktiivi 2003/15 artikli 1 punkt 1 ja artikli 1 punkt 2 on lahutamatud sätted, muudaks liikmesriigi taotletav osaline tühistamine objektiivselt ühenduse seadusandja vastu võetud nende sätete põhisisu, mis puudutavad loomkatsete kasutamist kosmeetikatoodete väljatöötamisel.

(vt punktid 12–16 ja 20–21)
Keywords

Summary



Keywords

Põllumajandus — Ühine turukorraldus — Eksporditoetus — Kohaldamise tingimused — Veatu ja standardse turustuskvaliteediga tooted — Mõiste — Liha, mida ei saa turustada normaalsetes tingimustes — Välistamine

(Komisjoni määrus nr 3665/87, artikkel 13)

Summary

Määruse nr 3665/87, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, artiklit 13 tuleb tõlgendada nii, et hügieeninõuetele vastav liha, mida võib ühenduse õiguse kohaselt Euroopa Ühenduses turustada inimtoiduks vaid kohalikul turul põhjusel, et liha on saadud spetsiaalselt hädatapetud loomadest, ei ole veatu ja standardse turustuskvaliteediga, mis on eksporditoetuse andmise eelduseks. Selline liha, mida ei saa turustada normaalsetes tingimustes, isegi kui see vastab hügieeninõuetele ja sellega võib kaubelda, ei vasta nimetatud tingimusele eksporditoetuse andmiseks.

(vt punktid 22, 30, 32 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine — Toidu märgistamine ja esitlemine — Geneetiliselt muundatud organismidest (GMO) valmistatud toit — Määrus nr 1139/98 — GMO-st saadud materjali olemasolu kohustuslik lisamine — Vabastus — Imikute ja väikelaste piimasegud — Vabastuse kohaldatavus — Ettevaatuspõhimõtte rikkumine — Puudumine

(Nõukogu määrus nr 1139/98, artikli 2 lõike 2 punkt b)

Summary

Määruse nr 1139/98, mis käsitleb direktiivis 79/112 sätestamata andmete kohustuslikku lisamist teatavate geneetiliselt muundatud organismidest toodetud toiduainete märgistusele, muudetud määrusega nr 49/2000, artikli 2 lõike 2 punkti b tuleb tõlgendada selliselt, et sättes ette nähtud vabastus sama määruse artikli 2 lõigetega 1 ja 3 sätestatud kohustusest lisada toiduainete märgistusele geneetiliselt muundatud organismidest (GMO) saadud materjali olemasolu, juhul kui olemasolu tuleneb juhuslikust saastumisest ja ei ületa 1% ülempiiri, kohaldub ka imikute ja väikelaste eritoiduks mõeldud toiduainete suhtes.

Seda tõlgendust ei saa kahtluse alla seada ettevaatuspõhimõttest lähtuvalt, mis eeldab, et esinevad kahtlused ohtude olemasolu või ulatuse osas inimeste tervisele. Määrusega nr 1139/98 ette nähtud geneetiliselt muundatud organisme võib turule viia üksnes siis, kui neile on eelnevalt antud luba ohutushindamise järel, mille eesmärk on tagada, arvestades sellise hindamise järeldusi, et need organismid ei kujuta endast ohtu tarbijale. Sellest tuleneb, et vajadusel lähtutakse sellises otsustusprotsessis ettevaatuspõhimõttest.

(vt punktid 55, 56, 61, 63, 64 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Maksustatavad tehingud – Kauba tarnimine ja teenuste osutamine tasu eest – Mõiste – Uute aktsiate emissioon – Väljajätmine

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikli 2 punkt 1)

2. Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Sisendkäibemaksu mahaarvamine – Maks, millega maksustatakse kulud, mida on kantud aktsiaemissiooni käigus omandatud erinevate teenuste eest – Mahaarvamisõigus – Tingimus

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikli 17 lõiked 1 ja 2)

Summary

1. Uute aktsiate emissioon, olenemata sellest, kas seda teostati seoses asjaomase äriühingu börsinimekirja võtmisega või mitte, ei kujuta endast tehingut, mis kuulub kuuenda direktiivi 77/388 kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mida on muudetud direktiiviga 95/7, artikli 2 punkti 1 kohaldamisalasse.

Niisiis ei kujuta selline tehing endast ei kauba tarnimist ega teenuste osutamist tasu eest nimetatud sätte mõttes.

(vt punktid 27–28 ja resolutiivosa punkt 1)

2. Kuuenda direktiivi 77/388, mida on muudetud direktiiviga 95/7, artikli 17 lõiked 1 ja 2 annavad õiguse maha arvata käibemaksu, millega maksustatakse kulud, mida maksukohustuslane on kandnud aktsiaemissiooni käigus omandatud erinevate teenuste eest, kui maksukohustuslase poolt tema majandustegevuse raames tehtud tehingud tervikuna on maksustatavad tehingud.

Niisiis kuuluvad teenuste kulud asjaomase äriühingu üldkuludesse ning moodustavad sellistena tema toodete hinna ühe koostisosa, kuna need teenused on otseselt ja vahetult seotud maksukohustuslase kogu majandustegevusega.

(vt punktid 36, 38 ja resolutiivosa punkt 2)
Keywords

Summary



Keywords

1. Põllumajandus — Ühine turukorraldus — Eksporditoetus — Ebatäpne deklaratsioon — Sanktsioon — Proportsionaalsuse põhimõte — Rikkumine — Puudumine

(Komisjoni määrus nr 3665/87, artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punkt a)

2. Põllumajandus — Ühine turukorraldus — Eksporditoetus — EÜ asutamislepingu II lisas loetlemata töödeldud tooted — Ebatäpne deklaratsioon — Eksporditud kaup, mis sisaldab deklareeritud tootest erinevat toodet — Toode, mida võib pidada samalaadseks mõne määruse nr 1222/94 lisas A märgitud tootega — Õigus eksporditoetusele

(Komisjoni määrus nr 1222/94, artikli 7 lõike 1 esimene lõik, lõike 2 esimene lõik ja lõige 5, ning komisjoni määrus nr 3665/87, artikli 11 lõige 1)

Summary

1. Määruse nr 3665/87, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, mida on muudetud määrusega nr 2945/94, artikli 11 lõike 1 esimese lõigu punktis a sätestatud sanktsioon, mida kohaldatakse eksportija suhtes, kes mitte enda süül taotles kohaldatavast toetusest suuremat toetust, ei riku proportsionaalsuse põhimõtet, kuna seda ei saa lugeda sobimatuks ühenduse õigusnormidega taotletava eesmärgi saavutamiseks, nimelt võidelda eeskirjade eiramise ja pettuste vastu, ning see sanktsioon ei ületa eesmärgi saavutamiseks vajalikku.

(vt punkt 26)

2. Määruse nr 1222/94, millega sätestatakse teatavatele asutamislepingu II lisas loetlemata kaupadena eksporditavatele põllumajandussaadustele ja toodetele eksporditoetuste andmise korra ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid, mida on muudetud määrusega nr 229/96, artikli 7 lõike 1 esimese lõigu teist lauset, lõike 2 esimest lõiku ja lõiget 5 tuleb tõlgendada selliselt, et kui eksportija deklareeris eksporditoetuse taotluses, et eksporditud kaupade valmistamiseks kasutati nimetatud määruse artikli 1 lõike 2 alusel lisas A (TR 2) toodud kooritud piimapulbriga samalaadseks peetavat toodet, kuigi tegelikult kasutati teist toodet, mida sama sätte alusel peetakse samalaadseks sama piimapulbriga, võib ta nõuda eksporditoetust, mida on vajaduse korral parandatud määruse nr 3665/87, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, mida on muudetud määrusega nr 2945/94, artikli 11 kohaselt.

(vt punkt 27 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimine — Kaitsemeetmed — Kehtestamise tingimused — Ühenduse institutsioonide kaalutlusõigus — Kohtulik kontroll — Piirid

(Nõukogu otsus 91/482, artikkel 109)

2. Ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimine — Ülemeremaadest ja ‑territooriumidelt pärineva EÜ/ÜMT päritolu kumulatsiooniga suhkrusektori toodete importi puudutavad kaitsemeetmed — Proportsionaalsuse põhimõte — Kohtulik kontroll — Piirid

(Nõukogu otsus 91/482, artikli 109 lõige 2)

3. Ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimine — Ülemeremaadest ja ‑territooriumidelt pärinevat importi puudutavad kaitsemeetmed — Kaitsemeetmed, mis ei sea kahtluse alla nendest maadest pärinevate toodete soodustatud seisundit — Nimetatud meetmete erandlik ja ajutine olemus

(Nõukogu otsus 91/482, artikli 109 lõige 1)

Summary

1. Ühenduse institutsioonidel on otsuse 91/482 ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimise kohta artikli 109 kohaldamisel lai kaalutlusõigus, mis annab neile pädevuse võtta või lubada kaitsemeetmeid, kui teatavad tingimused on täidetud. Nendel tingimustel peab ühenduse kohus piirduma uurimisega, kas selle õiguse kasutamisel esineb ilmne viga või võimu kuritarvitamine või on ühenduse institutsioonid ilmselgelt ületanud oma kaalutlusõiguse piire. Seda ühenduse kohtu kontrolli intensiivsuse piirangut rakendatakse eelkõige siis, kui ühenduse institutsioonid peavad tegutsema erinevate huvide lepitajatena ja peavad seega tegema valikuid nende oma vastutusalasse kuuluvate poliitiliste valikuvõimaluste raames.

Asjaolu, et see säte on oma olemuselt erand, ei vähenda mingil määral komisjoni kaalutlusõiguse ulatust, kui komisjon peab oma poliitilise vastutusala raames tegema keerulisi valikuid erinevate huvide vahel.

(vt punktid 52–54 ja 56)

2. Mis puudutab otsuse 91/482 ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimise kohta artikli 109 lõikes 2 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte järgimise kohtulikku kontrolli, arvestades ulatuslikku kaalutluspädevust, mis komisjonil on eelkõige sama otsuse artikli 109 lõikes 1 ette nähtud kaitsemeetmete osas, siis võib sellise meetme õiguspärasust mõjutada antud valdkonnas võetud meetme üksnes ilmselt sobimatu olemus pädeva institutsiooni poolt seatud eesmärgi suhtes.

(vt punkt 86)

3. Otsuse 91/482 ülemeremaade ja ‑territooriumide assotsieerimise kohta (ÜMT) artikkel 109 näeb komisjonile konkreetselt ette võimaluse võtta selles sätestatud olukorras vastu kaitsemeetmeid. Asjaolu, et komisjon võttis vastu sellist liiki meetme teatud ÜMT päritoluga kaupade suhtes, ei sea kahtluse alla soodustatud seisundit, mida nende riikide kaupade suhtes kohaldatakse nimetatud otsuse artikli 101 lõike 1 alusel, kuna kaitsemeede on oma olemuselt erandlik ja ajutine.

(vt punkt 94)
Keywords

Summary



Keywords

Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus — Perehüvitised — Ühenduse sätted kattumise vältimiseks — Määruse nr 574/72 artikli 10 lõike 1 punkti b alapunkt i — Töökohariigis lastetoetusele õigust omaval töötajal tekkiv õigus hüvitisele teises liikmesriigis, kus asub tema elukoht ning tema abikaasa töökoht — Toetuse saamise õiguse peatamine töökohariigis elukohariigis makstava toetuste summa ulatuses

(Nõukogu määrus nr 574/72, artikli 10 lõike 1 punkti b alapunkt i)

Summary

Määruse nr 574/72, millega on kehtestatud määruse nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes rakendamise kord, muudetud ja kaasajastatud määrusega nr 118/97, artikli 10 lõike 1 punkti b alapunkti i tuleb tõlgendada selliselt, et määruse nr 1408/71, muudetud ja kaasajastatud määrusega nr 118/97, artikli 73 kohaselt perehüvitiseks õigustatud isiku abikaasa kutsetegevuse tõttu laste elukohaliikmesriigis peatatakse viimati nimetatud sättes ette nähtud õigus toetustele elukohaliikmesriigi õigusaktidega ette nähtud perehüvitise summa ulatuses ja olenemata sellest, kellel on selle liikmesriigi õigusaktide kohaselt otseselt õigus peretoetust saada.

(vt punktid 33−34 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Keskkond — Õhusaaste — Tööstusrajatised — Direktiiv 84/360 — Mõiste „õhusaaste” — Piirkonna keskkonna üldisest seisundist sõltumatu liikmesriikide kohustus vähendada teatud ainete heitkoguseid

(Nõukogu direktiiv 84/360, artiklid 1 ja 2)

2. Keskkond — Õhusaaste — Tööstusrajatised — Direktiiv 84/360 — Liikmesriikide kohustus võtta meetmeid nimetatud tööstusrajatiste parima võimaliku tehnoloogiaga kohandamiseks — Poliitika ja strateegiate puudumine — Kohustuste rikkumine

(Nõukogu direktiiv 84/360, artikkel 13)

Summary

1. Direktiivi 84/360 tööstusrajatistest lähtuva õhusaaste vastu võitlemise kohta artiklist 1 tuleneb, et direktiivi eesmärk on vältida või vähendada ühenduses tööstusrajatistest lähtuvat õhusaastet. Nimetatud direktiivi artikli 2 punkti 1 kohaselt tähendab õhusaaste inimtegevusest tuleneva ainete või energia otsest või kaudset väljutamist õhku, mis võib avaldada märgatavat kahjulikku mõju inimeste tervisele, kahjustada elusressursse ja ökosüsteeme. Sellest järeldub, et juhul kui on selge, et teatud ainete heitkogustel on kahjulik mõju inimeste tervisele ning elusressurssidele ja ökosüsteemidele, ei sõltu liikmesriikide kohustus võtta vajalikke meetmeid nende ainete heitkoguste vähendamiseks selle piirkonna keskkonna üldisest seisundist, kus asub asjaomane tööstusrajatis.

(vt punktid 33–34)

2. Liikmesriik rikub direktiivi 84/360 tööstusrajatistest lähtuva õhusaaste vastu võitlemise kohta artiklist 13 tulenevaid kohustusi, kui ta ei määra kindlaks poliitikat ja strateegiaid elektrijaama auruturbiinide ning gaasiturbiinide järkjärguliseks kohandamiseks parima võimaliku tehnoloogiaga.

Kuigi direktiivi 84/360 artiklis 13 ei ole liikmesriikidele otsesõnu sätestatud tööstusrajatiste piirnormide kehtestamise kohustust, tuleb siiski rõhutada, et sellistest rajatistest lähtuvate heitkoguste piirnormide kehtestamine on äärmiselt kasulik meede nimetatud artikli 13 mõttes poliitika või strateegia elluviimiseks.

Kahjulike ainete maksimaalse sisalduse vähendamist kütustes saab sisuliselt käsitleda sellise tööstusrajatise nagu elektrijaam kohandamisena parima võimaliku tehnoloogiaga, kuna see võib tuntavalt vähendada sellisest rajatisest lähtuva õhusaaste taset. Kuid see eeldab seda, et kahjulike ainete sisaldus asjaomases kütuses vastab turul saadaolevale madalaimale sisaldusele.

Samuti võivad elektrijaama kohandamist parima võimaliku tehnoloogiaga tähendada sellised meetmed nagu kuumaveekatelde järkjärguline asendamine ning heitkoguste kontrolli ja jälgimise meetmed, kuid seda siiski tingimusel, et viimastega kaasnevad teised meetmed, millel on asjaomase elektrijaama heitkogustele otsene mõju.

(vt punktid 35–36, 39, 47–48, 52 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Põllumajandus — EPATF — Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — Keeldumine hüvitada kulutusi, mis tulenevad eeskirjade eiramisest ühenduse õigusnormide kohaldamisel — Asjassepuutuva liikmesriigi vastuväide —Tõendamiskoormis — Jaotus komisjoni ja liikmesriigi vahel

(Nõukogu määrus nr 729/70)

2. Põllumajandus — EPATF — Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine — Keeldumine hüvitada kulutusi, mis tulenevad eeskirjade eiramisest ühenduse õigusnormide kohaldamisel — Finantskorrektsioon — Tingimused — Silmnähtav puudus, mis toob EPATF-ile tegeliku kahjumi tekkimise ohu

(Nõukogu määrus nr 729/70)

Summary

1. Kuigi komisjoni kohustuseks on juhul, kui ta kavatseb jätta ühise põllumajanduspoliitika EPATF‑i poolse rahastamise raames teatavad kulutused ühenduse rahastuseta, tõendada ühenduse eeskirjade rikkumist, ei pea ta siiski tõendama tegeliku kahju olemasolu või tõendama ammendavalt siseriiklike ametiasutuste teostatud kontrollide ebapiisavust või viimaste esitatud arvude ebatäpsust, vaid võib piirduda sellele viitavate oluliste asjaolude esitamise või kontrollide ja arvude suhtes tekkinud tõsise ja mõistliku kahtluse toetuseks tõendite esitamisega.

Kui komisjon on need tõendid esitanud, on liikmesriigi kohustuseks vajaduse korral tõendada, et komisjon on eksinud rikkumise finantstagajärgede määratlemisel. Liikmesriik ei saa komisjoni järeldusi ümber lükata, ilma et ta esitaks oma väidete kinnituseks tõendeid usaldusväärse ja toimiva kontrollisüsteemi olemasolu kohta. Ta peab esitama oma kontrollide tegeliku asetleidmise või oma arvude, vajadusel komisjoni väidete ebatäpsuse kohta täpsemaid ja täielikumaid tõendeid.

See tõendite nõude leevendus on seletatav ühise põllumajanduspoliitika alase pädevuste jaotamisega ühenduse ja liikmesriikide vahel ning asjaoluga, et EPATF‑i rahastamist korraldavad peamiselt siseriiklikud ametiasutused, kes on kohustatud tagama ühenduste eeskirjade range järgimise.

(vt punktid 36, 38–40, 46, 47, 62, 75, 79)

2. EPATF‑i raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise puhul ei õigusta asjaolu, et menetlus pole täiuslik, iseenesest finantskorrektsiooni. Ühenduse eeskirju peab olema silmnähtavalt puudulikult kohaldatud ning see peab kaasa tooma EPATF-ile tegeliku kahjumi või eeskirjade eiramise ohu tekkimise.

(vt punkt 51)