Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Menetlus – Hagist loobumine – Hagist loobumise kavatsuse selgelt ja tingimusteta väljendamise nõue

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 74)

2. Ametnikud – Hagi – Hagi, mis ei ole esitatud edutamispunktide andmise otsuse peale, vaid selles otsuses sisalduva viite peale edutamispunktide kohta – Isikut kahjustava meetme puudumine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

3. Menetlus – Hagiavaldus – Vorminõuded – Vaidluseseme määratlemine – Ülevaade fakti‑ ja õigusväidetest – Hagi ühenduse institutsiooni poolt tekitatud kahju hüvitamise nõudes

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 35 lõike 1 punkt e ja artikkel 76)

1. Avaliku Teenistuse Kohus võib võtta arvesse vaid hageja selgelt ja tingimusteta väljendatud kavatsust hagist loobuda.

(vt punkt 24)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 12. märts 1992, kohtuasi T‑73/91: Gavilan vs . parlament (EKL 1992, lk II‑1555, punkt 26); 19. oktoober 2006, kohtuasi T‑311/04: Buendía Sierra vs . komisjon (EKL 2006, lk II‑4137, punkt 100)

2. Kaebuse rahuldamata jätmise otsuse tühistamise nõude tagajärjeks on pöördumine ühenduste kohtu poole selle huve kahjustava akti tühistamiseks, mille peale kaebus esitati.

See ei kehti kaebuse korral, milles hageja vaidlustab mitte talle edutamispunktide andmise otsuse, vaid selles otsuses sisalduva viite edutamispunktide kohta. Niisugune viide, millega hagejale kõigest tuletatakse meelde edutamispunktide kogusummat, mis ta varasemate aastate edutamise käigus on saanud ja mille eesmärk on vaid teha kindlaks, kas ta on edutamiskünniseni jõudnud, ei tekita mingeid siduvaid õiguslikke tagajärgi, mis võiksid otseselt ja vahetult mõjutada tema huve, tuues kaasa selge muudatuse tema õiguslikus seisundis, ega ole seega käsitatav isikut kahjustava meetmena personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 ja artikli 91 lõike 1 mõttes.

(vt punktid 27, 29 ja 30)

Viited:

Euroopa Kohus: 17. jaanuar 1989, kohtuasi 293/87: Vainker vs . parlament (EKL 1989, lk 23, punkt 8)

Esimese Astme Kohus: 22. märts 1995, kohtuasi T‑586/93: Kotzonis vs . MSK (EKL 1995, lk II‑665, punkt 28); 23. märts 2004, kohtuasi T‑310/02: Theodorakis vs . nõukogu (EKL AT 2004, lk I‑A‑95 ja II‑427, punkt 19); 9. juuni 2005, kohtuasi T‑80/04: Castets vs . komisjon (EKL AT 2005, lk I‑A‑161 ja II‑729, punkt 15)

3. Vastavalt Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 35 lõike 1 punktile e peab hagiavaldus sisaldama väiteid ning faktilisi ja õiguslikke argumente. Nende nõuete täitmiseks peab ühenduse institutsiooni poolt tekitatud kahju hüvitamist taotlev hagiavaldus sisaldama andmeid, mis võimaldaksid määratleda hageja poolt institutsioonile etteheidetavat käitumist, põhjuseid, miks hageja leiab, et selle käitumise ja väidetavalt tekkinud kahju vahel on põhjuslik seos, ning kahju iseloomu ja ulatust. Seevastu puudub nõudel hüvitada ükskõik milline kahju vajalik täpsus ning see tuleb järelikult vastuvõetamatuks tunnistada.

(vt punkt 33)

Viited:

Euroopa Kohus: 2. detsember 1971, kohtuasi 5/71: Zuckerfabrik Schöppenstedt vs . nõukogu (EKL 1971, lk 975, punkt 9)

Esimese Astme Kohus: 1. juuli 1994, kohtuasi T‑505/93: Osório vs . komisjon (EKL AT 1994, lk I‑A‑179 ja II‑581, punkt 33); 15. veebruar 1995, kohtuasi T‑112/94: Moat vs . komisjon (EKL AT 1995, lk I‑A‑37 ja II‑135, punkt 32); 7. veebruar 2007, kohtuasi T‑175/04: Gordon vs . komisjon (EKL AT 2007, lk I‑A‑2‑0000 ja II‑A‑2‑0000, punkt 42)

Avaliku Teenistuse Kohus: 13. detsember 2007, kohtuasi F‑95/05: N vs . komisjon (EKL 2007, lk I‑A‑1‑0000 ja II‑A‑1‑0000, punkt 86)