Pealegi kinnitas liidu seadusandja nimetatud direktiivi I lisa 1. joonealuse märkusega, et esineb olukordi, kus ei ole võimalik kogu asulareovett koguda või puhastada. Väljendit „erakordselt tugevad sademed” on selles joonealuses märkuses kasutatud üksnes näitlikult. Siiski ei võimalda direktiiviga 91/271 taotletav eesmärk jõuda järeldusele, et need muud asjaolud leiavad tavapäraselt ja sageli aset, seda enam, et mõiste „erakordselt” osutab ilmselgelt sellele, et reovee kogumata ja puhastamata jätmine ei või toimuda tavapärastes tingimustes. Seega ei saa nõustuda sellega, et ärajuhtimine võib leida aset ka väljaspool erakordseid olukordi.

Direktiiviga 91/271 (asulareovee puhastamise kohta) järgitava keskkonnakaitse eesmärgiga arvestamiseks tuleb selle direktiivi artiklis 10 ette nähtud mõistet „piisavalt tagatud töö”, isegi kui see ei ole arvuliselt määratletud, mõista nii, et tavapärastes ilmastikutingimustes ja võttes arvesse hooajalisi muutumisi, tuleb kogu asulareovesi koguda ja puhastada. Seetõttu on asulareovee puhastamata jätmine lubatav üksnes erakorraliste asjaolude esinemise korral ning korrapärane puhastamata asulareovee ärajuhtimine on direktiiviga 91/271 vastuolus.

Mõiste „parimad tehnilised teadmised, vältides liigseid kulusid”, mis on direktiivi 91/271 (asulareovee puhastamise kohta) I lisa A jaotises sätestatud küll üksnes seoses kogumissüsteemidega, on siiski selle direktiivi kõigi sätete suhtes oluline mõiste, millega taotletakse viimati nimetatud direktiivi keskkonnakaitse eesmärgi tagamist, vältides seejuures sätestatud eeskirjade liiga ranget kohaldamist. Seega tuleb ka seda mõistet laiendada reoveepuhastitele, kuivõrd see võimaldab teatud olukordades juhtida ära puhastamata reovee vaatamata sellele, et sel on keskkonnale negatiivne mõju. See mõiste võimaldab seega tagada kõnesoleva direktiiviga ette nähtud kohustuste järgimise ilma, et see paneks liikmesriikidele teostamatuid kohustusi, mida nad saaksid täita üksnes ebaproportsionaalselt suurte kuludega. Kõnealust mõistet analüüsides tuleb kaaluda ühelt poolt parimat olemasolevat tehnoloogiat ning kavandatud kulusid ning teiselt poolt kasu, mille tõhusam reovee kogumis-- või puhastamissüsteem kaasa tuua võib. Sellega seoses ei või võimalikud kulud võrreldes saadava kasuga olla ebaproportsionaalsed.

ELTL artiklil 258 põhinevas liikmesriigi kohustuste rikkumise tuvastamise menetluses on komisjonil kohustus tõendada, et väidetav rikkumine on aset leidnud. Järelikult peab tema esitama Euroopa Kohtule vajalikud tõendid, et kohus saaks kontrollida, kas liikmesriigi kohustusi on rikutud, ilma et komisjon võiks tugineda mis tahes oletusele.

Siiski on liikmesriigid EL lepingu artikli 4 lõike 3 alusel kohustatud kaasa aitama komisjoni ülesannete täitmisele, mis EL lepingu artikli 17 lõike 1 kohaselt hõlmab muu hulgas kohustust tagada, et EL toimimise lepingu sätteid ja institutsioonide poolt selle alusel võetud meetmeid rakendatakse. Kui tegemist on selle kontrollimisega, kas siseriiklikke sätteid, mille eesmärk on tagada direktiivi tõhus rakendamine, on õigesti kohaldatud, tuleb eelkõige arvesse võtta, et komisjon, kellel puudub selles valdkonnas uurimispädevus, on suuresti sõltuv teabest, mille võimalikud kaebuste esitajad ja asjaomane liikmesriik talle esitavad. Sellest tuleneb eelkõige, et kui komisjon on esitanud piisavalt tõendeid asjaolude kohta, mis esinevad kostja liikmesriigi territooriumil, peab liikmesriik sisuliselt ja üksikasjalikult vaidlustama selliselt esitatud asjaolud ja nende tagajärjed.

(vt punktid 70–72)