ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) artikleid 12–14 tuleb tõlgendada nii, et vastutuse piirangud, mis on nendes sätetes ette nähtud, on kohaldatavad sellisele isikule, kes on kõne all põhikohtuasjas ning kes osutab IP-aadresside rentimise ja registreerimise teenust, mis võimaldab interneti domeeninimesid kasutada anonüümselt, tingimusel et see teenus kuulub ühte nendes artiklites nimetatud teenusekategooriasse ja et see vastab kõigile asjakohastele tingimustele, kui teenuseosutaja tegevus on üksnes tehnilise, automaatse ja passiivse iseloomuga, mis tähendab, et teenuseosutajal ei ole teadmisi tema klientide poolt edastatava või talletatava teabe kohta ega kontrolli selle üle ning et tal puudub aktiivne roll, mis seisneb viimastele nende internetimüügialase tegevuse optimeerimise võimaldamises, ja seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
Euroopa Kohtu (suurkoda) 25. juuli 2018. aasta otsus (High Court of Justice’i (Chancery Division) eelotsusetaotlus – Ühendkuningriik) – Teva UK Ltd, Accord Healthcare Ltd, Lupin Ltd, Lupin (Europe) Ltd, Generics (UK), kelle ärinimi on „Mylan“versus Gilead Sciences Inc.

(Kohtuasi C-121/17) (1)

((Eelotsusetaotlus - Inimtervishoius kasutatavad ravimid - Inimese immuunpuudulikkuse viiruse (HIV) vastane ravi - Originaalravimid ja geneerilised ravimid - Täiendava kaitse tunnistus - Määrus (EÜ) nr 469/2009 - Artikli 3 punkt a - Saamise tingimused - Mõiste „kehtiva aluspatendiga kaitstud toode“ - Hindamiskriteeriumid))

(2018/C 328/15)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

High Court of Justice (Chancery Division)

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Teva UK Ltd, Accord Healthcare Ltd, Lupin Ltd, Lupin (Europe) Ltd, Generics (UK), kelle ärinimi on „Mylan“,

Kostja: Gilead Sciences Inc.

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 469/2009 ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta artikli 3 punkti a tuleb tõlgendada nii, et toodet, mis koosneb mitmest toimeainest, millel on koosmõju, „kaitseb kehtiv aluspatent“ nimetatud sätte tähenduses, kui nendest toimeainetest koosnevat ühendit on ka siis, kui seda ei ole aluspatendi nõudlustes sõnaselgelt nimetatud, neis nõudlustes tingimata ja konkreetselt silmas peetud. Selleks peab vastava ala asjatundja hinnangul aluspatendi taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedikuupäeva seisuga valitseva tehnika taseme põhjal:

— kõnealuste toimeainete ühend olema patendi kirjeldust ja jooniseid arvestades igal juhul selle patendiga hõlmatud leiutise osa ja

— iga selline toimeaine peab kõiki patendis avaldatud andmeid arvestades olema konkreetselt kindlaks tehtav.

(1) ELT C 151, 15.5.2017.
Euroopa Kohtu (esimene koda) 25. juuli 2018. aasta otsus (Förvaltningsrätten i Malmö eelotsusetaotlus – Rootsi) – A versus Migrationsverket

(Kohtuasi C-404/17) (1)

((Eelotsusetaotlus - Varjupaigapoliitika - Direktiiv 2013/32/EL - Artikli 31 lõige 8 ja artikli 32 lõige 2 - Selgelt põhjendamatu rahvusvahelise kaitse taotlus - Turvalise päritoluriigi mõiste - Seda mõistet puudutavate riigisiseste õigusnormide puudumine - Taotleja avaldused, mida peetakse küll usutavateks, kuid mis ei ole piisavad, sest taotleja päritoluriigis on talle tagatud rahuldava tasemega kaitse))

(2018/C 328/24)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Förvaltningsrätten i Malmö

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: A

Vastustaja: Migrationsverket

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta artikli 31 lõike 8 punkti b tuleb koostoimes selle direktiivi artikli 32 lõikega 2 tõlgendada nii, et see ei võimalda pidada rahvusvahelise kaitse taotlust selgelt põhjendamatuks sellises olukorras nagu põhikohtuasjas, kus esiteks nähtub taotleja päritoluriiki puudutavast teabest, et talle võidakse pakkuda seal vastuvõetaval tasemel kaitset, ja teiseks ei ole taotleja esitatud teave piisav selleks, et põhjendada talle rahvusvahelise kaitse andmist, kui liikmesriik, kus taotlus esitati, ei ole vastu võtnud norme turvalise päritoluriigi mõiste rakendamise kohta.

(1) ELT C 293, 4.9.2017.
2.

Juhul, kui punktis 1 tuvastatud rikkumine käesoleva kohtuotsuse kuulutamise päeval kestab, tasub Hispaania Kuningriik Euroopa Komisjonile karistusmakse summas 10 950 000 eurot iga semestri kohta, mil viibib vajalike meetmete rakendamine, et täita 14. aprilli 2011. aasta kohtuotsust komisjon vs. Hispaania (C-343/10, ei avaldata, EU:C:2011:260), alates käesoleva kohtuotsuse kuulutamisest kuni 14. aprilli 2011. aasta kohtuotsuse komisjon vs. Hispaania (C-343/10, ei avaldata, EU:C:2011:260) täieliku täitmiseni, ja mille tegelik summa tuleb arvutada iga kuuekuulise perioodi lõpul, vähendades iga vastava perioodi kogusummat protsendi võrra, mis on proportsionaalne nende linnastute elanike arvuga, mille asulareovee kogumise ja puhastamise süsteemid on viidud kooskõlla 14. aprilli 2011. aasta kohtuotsusega komisjon vs. Hispaania (C-343/10, ei avaldata, EU:C:2011:260), asjaomase perioodi lõpul, võrreldes nende linnastute elanike arvuga, kus käesoleva kohtuotsuse kuulutamise päeval selliseid süsteeme ei ole.
Euroopa Kohtu (kümnes koda) 25. juuli 2018. aasta otsus (Commissione Tributaria Regionale del Lazio eelotsusetaotlus – Itaalia) – Agenzia delle Dogane e dei Monopoli versus Pilato SpA

(Kohtuasi C-445/17) (1)

((Eelotsusetaotlus - Ühine tollitariifistik - Kombineeritud nomenklatuur - Tariifne klassifitseerimine - Rubriigid 8703, 8704 ja 8705 - Matuseautod))

(2018/C 328/25)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Commissione Tributaria Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Agenzia delle Dogane e dei Monopoli

Kostja: Pilato SpA

Resolutsioon

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (komisjoni 9. oktoobri 2012. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 927/2012 muudetud redaktsioonis) I lisas sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et sellised matuseautod nagu see, mis on vaatluse all põhikohtuasjas, tuleb klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 8703.

(1) ELT C 347, 16.10.2016.
Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 12. septembri 2018. aasta otsus (Curtea de Apel Bucureşti eelotsusetaotlus – Rumeenia) – Siemens Gamesa Renewable Energy România SRL, varem Gamesa Wind România SRL versus Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală de Soluţionare a Contestaţiilor, Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală de Administrare a Marilor Contribuabili

(Kohtuasi C-69/17) (1)

((Eelotsusetaotlus - Maksustamine - Käibemaks - Mahaarvamisõigus - Soetused, mille on teinud maksukohustuslane, kelle maksuamet on tunnistanud „tegevuse peatanud“ maksukohustuslaseks - Mahaarvamisõiguse andmisest keeldumine - Proportsionaalsuse ja neutraalse maksustamise põhimõtted))

(2018/C 408/15)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Bucureşti

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Siemens Gamesa Renewable Energy România SRL, varem Gamesa Wind România SRL

Vastustajad: Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală de Soluţionare a Contestaţiilor, Agenţia Naţională de Administrare Fiscală – Direcţia Generală de Administrare a Marilor Contribuabili

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (muudetud nõukogu 13. juuli 2010. aasta direktiiviga 2010/45/EL), eriti selle artikleid 213, 214 ja 273 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas, mis lubavad maksuhalduril keelduda maksukohustuslasele, kes tegi soetusi ajal, mil tema käibemaksukohustuslasena registreerimise number oli tunnistatud kehtetuks põhjusel, et ta ei esitanud maksudeklaratsioone, nende soetustega seotud käibemaksu mahaarvamise õiguse andmisest pärast tema käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri ennistamist esitatud käibedeklaratsioonide või väljastatud arvete alusel, ainuüksi seetõttu, et need soetused leidsid aset perioodil, mil tegevust ei toimunud, olgugi et sisulised nõuded olid täidetud ja mahaarvamisõigust ei kasutatud pettuse või kuritarvituse kavatsusega.

(1) ELT C 144, 8.5.2017.
Euroopa Kohtu (esimene koda) 12. septembri 2018. aasta otsus (Oberster Gerichtshofi eelotsusetaotlus – Austria) – Helga Löber versus Barclays Bank plc

(Kohtuasi C-304/17) (1)

((Eelotsusetaotlus - Määrus (EÜ) nr 44/2001 - Kohtualluvus tsiviil- ja kaubandusasjades - Valikuline kohtualluvus - Artikli 5 punkt 3 - Kohtualluvus lepinguvälise kahju korral - Paik, kus kahjustav sündmus on toimunud või võib toimuda - Ühes liikmesriigis elav tarbija, kes on ostnud selles liikmesriigis asuva panga vahendusel väärtpabereid, mille on emiteerinud teises liikmesriigis asuv pank - Selle tarbija poolt deliktilise vastutuse alusel selle panga vastu esitatud hagi kohtualluvus))

(2018/C 408/28)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberster Gerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Helga Löber

Kostja: Barclays Bank plc

Resolutsioon

Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 5 punkti 3 tuleb tõlgendada nii, et sellises olukorras nagu põhikohtuasjas käsitletav, kus investor esitab hagi panga vastu, kes on emiteerinud sertifikaadi, millesse ta investeeris, selle sertifikaadi prospektiga seotud deliktilise vastutuse alusel, allub see kohtuasi – kahju tekkimise koha järgi selle sätte tähenduses – selle investori elukoha kohtutele, kui väidetav kahju on rahaline kahju, mis realiseerub vahetult investori pangakontol nende kohtute tööpiirkonnas asuvas pangas ning muud konkreetsed asjaolud toetavad samuti kohtualluvuse määramist nimetatud kohtutele.

(1) ELT C 269, 14.8.2017.
Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 13. septembri 2018. aasta otsus (Riigikohtu eelotsusetaotlus – Eesti) – Starman AS versus Tarbijakaitseamet

(Kohtuasi C-332/17) (1)

((Eelotsusetaotlus - Tarbijakaitse - Direktiiv 2011/83/EL - Artikkel 21 - Tarbijalepingud - Telefonikõned - Telekommunikatsiooniteenuste osutaja praktika pakkuda oma lepingulistele klientidele põhitariifist kõrgema hinnaga klienditoe lühinumbrit))

(2018/C 408/30)

Kohtumenetluse keel: eesti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Riigikohus

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Starman AS

Vastustaja: Tarbijakaitseamet

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL tarbija õiguste kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/44/EÜ ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 85/577/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/7/EÜ, artikli 21 esimest lõiku tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, et juhul, kui kaupleja on kõigile oma klientidele teinud kättesaadavaks ühe või mitu põhitariifist kõrgema tariifiga lühinumbrit, maksavad kauplejaga lepingu sõlminud tarbijad, kes võtavad kauplejaga telefoni teel ühendust seoses sõlmitud lepinguga, põhitariifist kõrgemat hinda.

(1) ELT C 256, 7.8.2017.
Euroopa Kohtu (viies koda) 6. septembri 2018. aasta otsus (Nejvyšší soud České republiky eelotsusetaotlus – Tšehhi Vabariik) – Catlin Europe SE versus O.K. Trans Praha spol. s r. o.

(Kohtuasi C-21/17) (1)

((Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö tsiviil- ja kaubandusasjades - Euroopa maksekäsu menetlus - Määrus (EÜ) nr 1896/2006 - Maksekäsu kättetoimetamine koos maksekäsu avaldusega - Maksekäsu avalduse tõlke puudumine - Täidetavaks tunnistatud Euroopa maksekäsk - Läbivaatamistaotlus pärast vastuväite esitamise tähtaja möödumist - Kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kättetoimetamine - Määrus (EÜ) nr 1393/2007 - Kohaldatavus - Artikkel 8 ja II lisa - Teave õigusest tõlke puudumisel keelduda maksekäsu vastuvõtmisest - Tüüpvormi puudumine - Tagajärjed))

(2018/C 399/08)

Kohtumenetluse keel: tšehhi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Nejvyšší soud České republiky

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Catlin Europe SE

Vastustaja: O.K. Trans Praha spol. s r. o.

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1896/2006, millega luuakse Euroopa maksekäsumenetlus, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1393/2007 kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades („dokumentide kättetoimetamine“), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000, tuleb tõlgendada nii, et juhul, kui Euroopa maksekäsk on kostjale kätte toimetatud, ilma et sellele lisatud maksekäsu avaldus oleks koostatud või sellele oleks lisatud tõlge keeles, mille oskamist temalt eeldatakse, nagu on nõutud ka määruse nr 1393/2007 artikli 8 lõikes 1, tuleb kostjat nõuetekohaselt selle määruse II lisas toodud tüüpvormi abil teavitada sellest, et tal on õigus asjaomase dokumendi vastuvõtmisest keelduda.

Kui seda nõuet ei täidetud, tuleb menetlus selle määruse nõuetega vastavusse viia, edastades huvitatud isikule selle määruse II lisas toodud tüüpvormi.

Kuna menetlus ei ole maksekäsu koos maksekäsu avaldusega kättetoimetamist puudutavas osas nõuetekohane, siis sel juhul ei muutu see maksekäsk täidetavaks ega hakka kulgema kostjale vastuväite esitamiseks ettenähtud tähtaeg, mistõttu määruse nr 1896/2006 artikkel 20 ei ole kohaldatav.

(1) ELT C 112, 10.4.2017.
1.

Nõukogu 24. aprilli 1972. aasta direktiivi 72/166/EMÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiviga 2005/14/EÜ) artikli 3 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et mootorsõiduki kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse lepingu sõlmimine on kohustuslik, kui sõiduk on jätkuvalt liikmesriigis registreeritud ja on sõidukorras, kuid on pandud seisma eramaal üksnes omaniku otsusel, kes ei kavatse seda enam juhtida.
2.

Direktiivi 2008/94 artiklil 8 on sellistel asjaoludel, nagu on kõne all põhikohtuasjas, vahetu õigusmõju, mistõttu võib konkreetne töötaja sellele artiklile liikmesriigi kohtus tugineda niisuguse organi otsuse vaidlustamiseks, nagu seda on The Board of the Pension Protection Fund (pensionikaitsefondi nõukogu; Ühendkuningriik).
2.

Liikmesriigi kohtul, kes lahendab kahe eraõigusliku isiku vahelist vaidlust, on juhul, kui tal ei ole võimalik tõlgendada kohaldatavat riigisisest õigust nii, et see oleks direktiivi 2000/78 artikli 4 lõikega 2 kooskõlas, kohustus oma pädevuse piires tagada isikutele liidu õiguse üldpõhimõtetest – nagu usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimise keelu põhimõte, mis on nüüd sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 – tulenevate õiguste kaitse ja sellest tulenevate õiguste täielik toime, jättes vajaduse korral kohaldamata mis tahes vastuolus oleva riigisisese õigusnormi.
C 408/25

ET

Euroopa Kohtu (teine koda) 13. septembri 2018. aasta otsus (Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósági eelotsusetaotlus – Ungari) – Shajin Ahmed versus Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

(Kohtuasi C-369/17) (1)

((Eelotsusetaotlus - Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala - Piirid, varjupaik ja sisseränne - Pagulasseisund või täiendava kaitse seisund - Direktiiv 2011/95/EL - Artikkel 17 - Täiendava kaitse seisundi välistamine - Alused - Süüdimõistmine raske kuriteo toimepanemises - Raskuse kindlaksmääramine liikmesriigi õiguse kohaselt mõistetud karistuse põhjal - Lubatavus - Nõue hinnata iga juhtumit eraldi))

(2018/C 408/32)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Shajin Ahmed

Vastustaja: Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule, artikli 17 lõike 1 punkti b tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt loetakse täiendava kaitse taotleja isikuks, kes „on toime pannud raske kuriteo“ nimetatud sätte tähenduses, mis võib tema suhtes selle kaitse välistada, üksnes karistuse alusel, mis konkreetse kuriteo eest selle liikmesriigi õiguse kohaselt mõistetakse. Täiendava kaitse taotlust menetlev pädev liikmesriigi asutus või kohus peab hindama asjaomase süüteo raskust, analüüsides igakülgselt kõiki konkreetse üksikjuhtumi asjaolusid.

(1) ELT C 293, 4.9.2017.
Euroopa Kohtu (seitsmes koda) 26. septembri 2018. aasta otsus (Amtsgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Menetlus, mille algatamist taotles Josef Baumgartner

(Kohtuasi C-513/17) (1)

((Eelotsusetaotlus - Transport - Maanteevedu - Määrus (EÜ) nr 561/2006 - Artikli 19 lõike 2 esimene lõik - Haldussanktsioon ettevõtja asukohaliikmesriigi territooriumil toime pandud rikkumise eest, mille on määranud teise liikmesriigi pädevad asutused, kuna seal rikkumine tuvastati))

(2018/C 408/37)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Amtsgericht Köln

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Josef Baumgartner

menetluses osales: Bundesamt für Güterverkehr, Staatsanwaltschaft Köln

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85, artikli 19 lõike 2 esimest lõiku tuleb tõlgendada nii, et see volitab otseselt liikmesriigi pädevaid asutusi määrama ettevõtjale või ettevõtte juhile sanktsiooni osutatud määruse rikkumise eest, mis on tuvastatud riigi territooriumil, kui nimetatud rikkumise eest ei ole veel sanktsiooni määratud, isegi kui rikkumine on toime pandud mõne teise liikmesriigi territooriumil, kus asub ettevõtja asukoht.

(1) ELT C 382, 13.11.2017.
2.

Direktiivi 93/13 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid, nagu on vaidluse all põhikohtuasjas, mis – nähes tarbija suhtes maksekäsu tegemise staadiumis ette müüja või teenuse osutaja ja tarbija vahel sõlmitud lepingus sisalduvate tingimuste ebaõigluse kontrolli – ühelt poolt annavad kohtuametnikule, kes ei ole kohtunik, pädevuse teha maksekäsk, ja teiselt poolt näevad ette, et tähtaeg, mille jooksul vastulause esitada tuleb, on piiratud viieteistkümne päevaga ning et vastulause peab olema sisuliselt põhistatud; vastuolu esineb juhul, kui niisugune omal algatusel kontroll ei ole ette nähtud maksekäsu täitmise staadiumis, mida tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.
Euroopa Kohtu (üheksas koda) 13. septembri 2018. aasta otsus (Rechtbank Noord-Hollandi eelotsusetaotlus – Madalmaad) – Vision Research Europe BV versus Inspecteur van de Belastingdienst/Douane kantoor Rotterdam Rijnmond

(Kohtuasi C-372/17) (1)

((Eelotsusetaotlus - Ühine tollitariifistik - Tariifirubriigid - Kaupade klassifitseerimine - Hävimäluga kaamera, mis tähendab, et salvestatud pildid kaovad, kui kaamera lülitatakse välja või kui tehakse uued pildid - Kombineeritud nomenklatuur - Alamrubriigid 8525 80 19 ja 8525 80 30 - Selgitavad märkused - Tõlgendamine - Rakendusmäärus (EL) nr 113/2014 - Tõlgendamine - Kehtivus))

(2018/C 408/33)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank Noord-Holland

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Vision Research Europe BV

Vastustaja: Inspecteur van de Belastingdienst/Douane kantoor Rotterdam Rijnmond

Resolutsioon

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (muudetud komisjoni 4. oktoobri 2013. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1001/2013) I lisas toodud kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 8525 80 30 tuleb tõlgendada nii, et selle alamrubriigiga on hõlmatud selline kaamera, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mis võimaldab teha ühes sekundis suure hulga digitaalseid fotosid ning salvestada need kaamera sisemisse hävimällu, kust nad kaamera väljalülitamisel kaovad, ning et komisjoni 4. veebruari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 113/2014 teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris on kehtetu, kui see on analoogia alusel kohaldatav toodetele, millel on kõnealuse kaamera tunnused.

(1) ELT C 300, 11.9.2017.
Euroopa Kohtu (kolmas koda) 19. septembri 2018. aasta otsus (Landesarbeitsgericht Hamm’i eelotsusetaotlus – Saksamaa) – Surjit Singh Bedi versus Bundesrepublik Deutschland, Bundesrepublik Deutschland in Prozessstandschaft für das Vereinigte Königreich von Großbritannien und Nordirland

(Kohtuasi C-312/17) (1)

((Eelotsusetaotlus - Sotsiaalpoliitika - Direktiiv 2000/78/EÜ - Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel - Artikli 2 lõige 2 - Puude alusel diskrimineerimise keeld - Sotsiaalkindlustusalane kollektiivleping - Saksamaal liitlasvägede teenistuses olnud endistele tsiviiltöötajatele makstav ajutine lisatoetus - Selle toetuse maksmise lõpetamine, kui toetuse saajal tekib õigus ennetähtaegsele vanaduspensionile, mida makstakse puuetega isikutele riikliku pensionisüsteemi alusel))

(2018/C 408/29)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesarbeitsgericht Hamm

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Surjit Singh Bedi

Kostjad: Bundesrepublik Deutschland, Bundesrepublik Deutschland in Prozessstandschaft für das Vereinigte Königreich von Großbritannien und Nordirland

Resolutsioon

Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 2 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellises olukorras, nagu on kõne all põhikohtuasjas, on nimetatud õigusnormiga vastuolus kollektiivlepingu sätted, mille kohaselt ajutise lisatoetuse maksmine, mille eesmärk on tagada töökoha kaotanud töötajale piisavad elatusvahendid kuni ajani, mil ta hakkab saama vanaduspensioni riikliku pensionisüsteemi alusel, lõpetatakse, kui isikul tekib õigus saada ennetähtaegset vanaduspensioni, mida makstakse raske puudega isikutele sama süsteemi alusel.

(1) ELT C 309, 18.9.2017.
2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) artikli 19 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see on kohaldatav sellises olukorras, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kus naistöötaja, kellele keelduti andmast arstitõendit, mis kinnitaks rinnaga toitmise suhtes riski esinemist tema töökohal, ja mille tagajärjel keelduti rahalise hüvitise maksmisest rinnaga toitmise ajal esineva riski eest, vaidlustab riigisiseses kohtus või muus asjasse puutuva liikmesriigi pädevas asutuses tema töökohal esinevate riskide hindamise, kui see töötaja toob välja faktilised asjaolud, mille põhjal võib arvata, et kõnealune hindamine ei hõlmanud spetsiifilist analüüsi, kus võetakse arvesse tema individuaalset olukorda, ning mis lubab seega eeldada, et esines otsene sooline diskrimineerimine direktiivi 2006/54 tähenduses, mille kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne. Kostja peab seega tõendama, et kõnealune riskide hindamine hõlmas tegelikult sellist konkreetset analüüsi ja järelikult ei ole diskrimineerimiskeelu põhimõtet rikutud.