EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(esimene koda)

29. veebruar 2012

Kohtuasi F-3/11

Luigi Marcuccio

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Õnnetus – Taotlus lisada õnnetusjuhtumi toimikule dokument – Rahuldamata jätmine – Isikut mitte kahjustav meede – Ilmselge vastuvõetamatus

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega L. Marcuccio palub peamiselt esiteks tühistada väidetav komisjoni keeldumine lisada dokument tema õnnetusjuhtumi toimikusse, ning teiseks mõista komisjonilt tema kasuks välja 1000 euro suurune summa temale väidetavalt tekitatud kahju hüvitamiseks.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta kõik kohtukulud hageja kanda ning mõista temalt Avaliku Teenistuse Kohtu kasuks välja 2000 eurot.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Sotsiaalkindlustus – Õnnetus- ja kutsehaiguskindlustus – Õnnetusjuhtumi toimik – Mõiste – Määratlus liidu õiguses – Puudumine

(Personalieeskirjad, artiklid 26, 26a ja 73)

2. Ametnikud – Hagi – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Taotlus lisada õnnetusjuhtumiks tunnistamise menetluse algatanud ametniku toimikule dokument – Ettevalmistav dokument – Väljaarvamine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91; ühiseeskirjad õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse kohta, artiklid 16–25)

3. Menetlus – Asja läbivaatamise kulud – Ametniku alusetu hagiga Avaliku Teenistuse Kohtule tekitatud kulud – Nende kulude väljamõistmine ametnikult

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 94; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47)

4. Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtted – Õiguse tõhusale kohtulikule kaitsele põhimõte – Ametniku alusetu hagi – Tagajärjed

1. Ei personalieeskirjade artikkel 73 – osas, milles see käsitleb konkreetselt õnnetusjuhtumikindlustuse kaitset – ega eeskirjad õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse kohta, mis on selgelt ette nähtud selles samas personalieeskirjade sättes, ei sisalda sätteid õnnetusjuhtumi toimiku koostamise kohta. Sellise toimiku mõiste ei ole samuti hõlmatud ei personalieeskirjade artikli 26 ega artikli 26a kohaldamisalaga.

(vt punktid 31 ja 33)

2. Arstlikus menetluses selliseks õnnetusjuhtumiks tunnistamise kohta, millest asjaomane ametnik on nõuetekohaselt teatanud, ning seejärel invaliidsuse astme kindlaksmääramise kohta pärast selle õnnetusjuhtumi tagajärgede stabiliseerumist ei saa asjaomase isiku taotlust lisada tema „õnnetusjuhtumi toimikusse” – milleks ei ole midagi muud kui toimik, mis käsitleb tema õnnetusjuhtumiks tunnistamise taotluse ja sellest tuleneva invaliidsuse astme kindlaksmääramise läbivaatamist – dokument, mis sisaldab tema kohta käivat teavet, pidada personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses taotluseks, mille vaikimisi rahuldamata jätmise peale saab esitada personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel kaebuse ja seejärel personalieeskirjade artikli 91 alusel hagi.

Eeskirjade õnnetusjuhtumi- ja kutsehaiguskindlustuse kohta artiklid 16–25 võimaldavad asuda seisukohale, et tegemist on erimenetlusega, mis on oma olemuselt arstlik ja mille võib algatada ainult asjaomane ametnik või õigustatud isikud. See menetlus ei ole seega haldusmenetlus ning igal juhul ei ole tegemist ametniku halduslikku seisundit muutva haldusmenetlusega.

Seega on toimikusse lisamise taotlus seda puudutava arstliku menetlusega hõlmatud sisetaotlus, mistõttu asjaomase dokumendi lisamine „õnnetusjuhtumi toimikusse” kuulub toimiku haldamise ja läbivaatamise pädevusse, mis on selle toimiku eest vastutaval asutusel. Neil asjaoludel peab õnnetusjuhtumiks tunnistamise ja seejärel sellest tuleneva invaliidsuse astme kindlaksmääramise taotluse läbivaatamise eest vastutav asutus tagama seda õnnetusjuhtumit käsitleva arstliku menetluse nõuetekohase läbiviimise raames „õnnetusjuhtumi toimiku” tõhusa ja pädeva haldamise, võttes sobiva akti või meetme.

(vt punktid 34 ja 39)

3. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artiklis 94 on sätestatud, et kui pool on tekitanud Avaliku Teenistuse Kohtule kulusid, mida oleks võinud vältida, eriti kui hagi on esitatud ilmselgelt alusetult, võib ta need kulud tekitanud poolelt välja mõista osaliselt või tervikuna, kuid väljamõistetav summa ei või ületada 2000 eurot.

Seda sätet tuleb kohaldada, kui liidu kohtud on juba mitmel korral tõdenud, et hagejaks olev ametnik on kohtusse pöördunud ilma igasuguse kehtiva põhjenduseta ning et asjaomane hagi on sellise tegevuse jätk.

(vt punktid 50 ja 51)

4. Ühelt poolt peab põhinõue tõhusale kohtulikule kaitsele võimaldama isikul täielikult kasutada oma õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, ja teiselt poolt võimaldama kohtutel, kelle poole pöörduti, mõista tõhusalt õigust just nimelt kõikide õigussubjektide huvides.

(vt punkt 53)