Kuigi selliste aktide õiguspärasust, millega liidu institutsioonid võtavad piiravaid meetmeid, saab põhimõtteliselt hinnata vaid faktiliste ja õiguslike asjaoludele põhjal, mille alusel need aktid vastu võeti, on siiski tõsi, et tõendit, mille on õigustava tõendina esitanud isik, kelle suhtes piiravaid meetmeid kohaldatakse, võib liidu kohus arvesse võtta, et kinnitada hinnangut vaidlustatud aktide õiguspärasusele, lähtudes faktilistest ja õiguslikest asjaoludest, mille põhjal need aktid vastu võeti.

Nõukogu ei ole kohustatud esitama tõendeid selle kohta, et asjaomase üksuse vahendeid oleks otseselt kasutatud Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelva leviku alaste programmide elluviimiseks, kuid ta peab oma otsust võimalikult usutavalt põhjendama tõendite kogumiga selle kohta, et need vahendid võivad sellele kaasa aidata.

Kui niisuguste põhjenduste õiguspärasuse kohtulikul kontrollimisel, mille alusel on isik või üksus kantud piirava meetme adressaadiks olevate isikute loetellu, selgub, et vähemalt üks põhjenduste ülevaates märgitud põhjendustest on piisavalt täpne ja konkreetne, nii et see on põhjendatud ja kujutab juba iseenesest piisavat alust selle akti põhjendamiseks, siis ei saa asjaolu, et ülejäänud põhjendused seda ei ole, õigustada nimetatud akti tühistamist.

Mis puudutab tõendamist, et isik, kes on kantud selliste isikute ja üksuste loetellu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse, on suuteline mõjutama nende piiravate meetmete adressaadiks oleva üksuse tegevust, siis saab seda isikut ennast, kes täidab ametiülesandeid, mis annavad talle juhtimispädevuse piiravate meetmete adressaadiks oleva üksuse suhtes, üldjuhul pidada seotuks tegevusega, mis õigustas nimetatud üksuse suhtes piiravate meetmete võtmist.

Tuumarelva leviku tõkestamiseks Põhja-Korea suhtes võetud piiravate meetmete tühistamise hagi puhul, mille on esitanud füüsiline isik, kes on juhtival ametikohal loetellu kantud üksuses ja võib olla seotud sellise tulu loomisega, mis võib kaasa aidata Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelva leviku alasele tegevusele, ning keda hõlmab loetellu kandmise kriteerium, „nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud ja üksused“ otsuse 2013/183, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid, artikli 15 lõike 1 punkti b alapunkti ii tähenduses ning „nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud ja üksused“ otsuse 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid, artikli 27 lõike 1 punkti b tähenduses, ei eelda see kriteerium tingimata, et see isik oleks isik, kes otsustab finantsvara ülekannete tegemise, mis võib kaasa aidata Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelva leviku alasele tegevusele, või et ta oleks võimeline selliste ülekannete tegemist mõjutama. Ent tal peab olema seos tegevusega, millele on viidatud vaidlusalustes põhjendustes, tõlgendatuna koos kõnealuste kriteeriumidega, see tähendab valuutatulu loomisega, mis võib kaasa aidata Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumaprogrammide elluviimisele.

Seejuures peab lihtsalt olema nõutav, et füüsilisel isikul, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, oleks seos finantsteenuste osutamisega või finants- või muu vara või vahendite ülekannete tegemisega, mis võib kaasa aidata Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumaprogrammide elluviimisele, ning ei ole vaja, et see isik oleks tuumarelva leviku alase tegevusega konkreetselt seotud.

Isiku nime vaidlusalustesse loeteludesse kandmise aluseks olnud kriteeriumid ja põhjendused nõuavad üksnes, et tõendataks seost asjaomase isiku ja sellise üksuse vahel, mis teeb või tagab finantsvara ülekandeid, mis võivad kaasa aidata Korea Rahvademokraatliku Vabariigi tuumarelva leviku alasele tegevusele.

Asjaolu, et isik töötab juhtival ametikohal, annab alust arvata, et tema roll piiravate meetmete adressaadiks oleva üksuse tegevuses on piisav, et esiteks leida, et ta on seotud selle üksuse tegevusega valuutatulu loomisel, toimides tema nimel või tema juhiste kohaselt, ja teiseks, et peale muude tema kohta käivate põhjenduste õigsuse kontrollimise ei ole tema individuaalset tegevust puudutavatele tõenditele vaja tugineda, selleks et tõendada tema loetellu kandmise vastavust loetellu kandmise kriteeriumidele.

(vt punktid 332–338)