ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Lissaboni leping tõstis Euroopa Ülemkogu liidu institutsiooni staatusse. Seega, vastupidi liidu kohtute varasemale seisukohale, ei jää aktid, mille on vastu võtnud kõnesolev institutsioon, kes vastavalt ELL artiklile 15 ei toimi seadusandjana ja koosneb liikmesriikide riigipeadest või valitsusjuhtidest koos ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendiga, enam välja õiguspärasuse kontrolli alt, mille näeb ette ELTL artikkel 263.

Seevastu ei ole liidu kohtu teostatavale õiguspärasuse kontrollile allutatud aktid, mille on vastu võtnud liikmesriikide esindajad, kes on reaalselt kohtunud mõne liidu institutsiooni ruumides, tegutsedes mitte nõukogu või Euroopa Ülemkogu liikmetena, vaid liidu liikmesriikide riigipeade või valitsusjuhtidena. Sellega seoses tuleneb ELTL artiklist 263, et üldiselt ei ole liidu kohus pädev otsustama siseriikliku ametivõimu antud akti õiguspärasuse üle ega niisuguse akti õiguspärasuse üle, mille on vastu võtnud mitme liikmesriigi ametivõimud, kes tegutsevad liidu õiguses ette nähtud komitee vormis. Sellest, et hagimenetluses kostjaks olev institutsioon kvalifitseerib akti liidu „liikmesriikide otsuseks“, ei piisa siiski akti, konkreetsel juhul Euroopa Ülemkogu aktide kõrvalejäämiseks ELTL artiklis 263 ette nähtud õiguspärasuse kontrollist. Lisaks tuleb nimelt kontrollida, ega kõnealune akt ei kujuta endast tema sisu ja vastuvõtmise asjaolusid kogumis arvesse võttes tegelikult Euroopa Ülemkogu akti.

(vt punktid 43–45)
Lissaboni leping tõstis Euroopa Ülemkogu liidu institutsiooni staatusse. Seega, vastupidi liidu kohtute varasemale seisukohale, ei jää aktid, mille on vastu võtnud kõnesolev institutsioon, kes vastavalt ELL artiklile 15 ei toimi seadusandjana ja koosneb liikmesriikide riigipeadest või valitsusjuhtidest koos ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendiga, enam välja õiguspärasuse kontrolli alt, mille näeb ette ELTL artikkel 263.

Seevastu ei ole liidu kohtu teostatavale õiguspärasuse kontrollile allutatud aktid, mille on vastu võtnud liikmesriikide esindajad, kes on reaalselt kohtunud mõne liidu institutsiooni ruumides, tegutsedes mitte nõukogu või Euroopa Ülemkogu liikmetena, vaid liidu liikmesriikide riigipeade või valitsusjuhtidena. Sellega seoses tuleneb ELTL artiklist 263, et üldiselt ei ole liidu kohus pädev otsustama siseriikliku ametivõimu antud akti õiguspärasuse üle ega niisuguse akti õiguspärasuse üle, mille on vastu võtnud mitme liikmesriigi ametivõimud, kes tegutsevad liidu õiguses ette nähtud komitee vormis. Sellest, et hagimenetluses kostjaks olev institutsioon kvalifitseerib akti liidu „liikmesriikide otsuseks“, ei piisa siiski akti, konkreetsel juhul Euroopa Ülemkogu aktide kõrvalejäämiseks ELTL artiklis 263 ette nähtud õiguspärasuse kontrollist. Lisaks tuleb nimelt kontrollida, ega kõnealune akt ei kujuta endast tema sisu ja vastuvõtmise asjaolusid kogumis arvesse võttes tegelikult Euroopa Ülemkogu akti.

(vt punktid 42–44)
Lissaboni leping tõstis Euroopa Ülemkogu liidu institutsiooni staatusse. Seega, vastupidi liidu kohtute varasemale seisukohale, ei jää aktid, mille on vastu võtnud kõnesolev institutsioon, kes vastavalt ELL artiklile 15 ei toimi seadusandjana ja koosneb liikmesriikide riigipeadest või valitsusjuhtidest koos ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendiga, enam välja õiguspärasuse kontrolli alt, mille näeb ette ELTL artikkel 263.

Seevastu ei ole liidu kohtu teostatavale õiguspärasuse kontrollile allutatud aktid, mille on vastu võtnud liikmesriikide esindajad, kes on reaalselt kohtunud mõne liidu institutsiooni ruumides, tegutsedes mitte nõukogu või Euroopa Ülemkogu liikmetena, vaid liidu liikmesriikide riigipeade või valitsusjuhtidena. Sellega seoses tuleneb ELTL artiklist 263, et üldiselt ei ole liidu kohus pädev otsustama siseriikliku ametivõimu antud akti õiguspärasuse üle ega niisuguse akti õiguspärasuse üle, mille on vastu võtnud mitme liikmesriigi ametivõimud, kes tegutsevad liidu õiguses ette nähtud komitee vormis. Sellest, et hagimenetluses kostjaks olev institutsioon kvalifitseerib akti liidu „liikmesriikide otsuseks“, ei piisa siiski akti, konkreetsel juhul Euroopa Ülemkogu aktide kõrvalejäämiseks ELTL artiklis 263 ette nähtud õiguspärasuse kontrollist. Lisaks tuleb nimelt kontrollida, ega kõnealune akt ei kujuta endast tema sisu ja vastuvõtmise asjaolusid kogumis arvesse võttes tegelikult Euroopa Ülemkogu akti.

(vt punktid 44–46)
Samas ei ole hageja selliseid kaalukaid tõendeid esitanud, kuna väidetav kahju ei saa tekkida enne, kui pärast mitme sellise lepingu lõppu, mille kestus ületab Üldkohtu menetluste eeldatavat kestust, ja mida võidakse pikendada. Seoses sellega olgu märgitud, et hagejal on käesoleval juhul võimalik kasutada erilisi õiguskaitsevahendeid, mis on kohaldatavad nende lepingute rikkumise korral. Lepinguliste kohustuste rikkumise korral on hagejal veel võimalik tugineda kodukorra artiklile 160.

Ajutiste meetmete kohaldamise taotluse kiireloomulisust tuleb hinnata selle järgi, kas ajutine meede on vajalik selleks, et hoida ära esialgset õiguskaitset taotleval poolel suure ja korvamatu kahju tekkimine. Esialgset õiguskaitset taotleval poolel tuleb kaalukalt tõendada, et ta ei saa oodata põhimenetluses tehtavat otsust sellist laadi kahju isiklikult kandmata.

Ajutiste meetmete kohaldamise menetluse eesmärk on tagada tulevikus tehtava lõpliku otsuse täieulatuslik toime, vältimaks lünka liidu kohtu tagatud õiguskaitses. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb kiireloomulisust hinnata selle järgi, kas ajutine meede on vajalik selleks, et ära hoida esialgset õiguskaitset taotleval poolel suure ja korvamatu kahju tekkimine. See pool peab tõendama, et ta ei saa oodata põhimenetluses esitatud hagi lahendamist, ilma et tal ei tekiks suurt ja korvamatut kahju.

Seoses komisjoni otsuse, millega muudetakse maagaasi torujuhtme käitamist käsitlevatest liidu eeskirjadest erandi tegemise nõudeid, kohaldamise peatamise taotlusega olgu märgitud, et ajutisi meetmeid taotlev pool on väärarusaamal aluslepingutega loodud omaette õiguskorrast, kui ta väidab, et esineb oht, et vaidlustatud otsusega vabastatud gaasijuhtme ülekandevõimsuste pikaajalised reserveeringud kinnistavad olukorra. Kui vaidlustatud otsus tühistataks, ei kohaldataks nimelt enam kõnealuse gaasijuhtme kasutustingimusi, mis selle otsusega on lubatud. Selle tulemusena ei saaks teha ühtegi eraõiguslikku toimingut, mis nendel tingimustel põhineb ja hageja kirjeldatud tagajärjed võiksid tekkida üksnes ajavahemikul, mis eelneb Üldkohtu otsuse vastuvõtmisele, mis lõpetab põhimenetluse.

(vt punktid 27, 41, 42, 44 ja 46)
Üldkohtu (apellatsioonikoda) 19. juuli 2017. aasta määrus – HI vs. komisjon

(kohtuasi T‑464/16 P)

Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Ametnikud – Liidu rahastatav projekt – Huvide konflikt – Distsiplinaarmenetlus – Karistusena madalamale palgaastmele viimine – Hagi rahuldamata jätmine esimeses kohtuastmes – Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus

1. Apellatsioonkaebus–Väited–Ilmselgelt vastuvõetamatud või ilmselgelt põhjendamatud väited–Põhistatud määrusega rahuldamata jätmine igal ajal, suulist menetlust korraldamata (Üldkohtu kodukord, artikkel 208) (vt punkt 12)

2. Apellatsioonkaebus–Väited–Faktiliste asjaolude ebaõige hindamine–Vastuvõetamatus–Asjaolude ja tõendite hindamise kontroll Üldkohtus–Välistamine, v.a tõendite moonutamise korral (ELTL artikli 257 lõige 3; Euroopa Kohtu põhikiri, I lisa artikli 11 lõige 1) (vt punktid 18, 32 ja 41)

3. Ametnikud–Distsiplinaarmeetmed–Distsiplinaarkaristus–Raskendavad asjaolud–Ametniku käitumine, mis seab ohtu institutsiooni usaldatavuse, maine või huvid–Hõlmamine (Ametnike personalieeskirjad, IX lisa artikli 10 punkt b) (vt punktid 52–54)

4. Ametnikud–Distsiplinaarmeetmed–Distsiplinaarkaristus–Raskendavad asjaolud–Olukord, kus ametnik ei teadvusta endale etteheidetavate rikkumiste raskust–Hõlmamine (Ametnike personalieeskirjad, IX lisa artikli 10 punkt b) (vt punktid 55 ja 57)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (ainukohtunik) 10. juuni 2016. aasta otsuse peale kohtuasjas F‑133/15: HI vs. komisjon (EU:F:2016:127), nõudega see kohtuotsus tühistada.

Resolutsioon

1. Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.
3.

Ajutiste meetmete kohaldamine–Ajutised meetmed–Kohaldamise tingimused–Kõikide asjaomaste huvide kaalumine–Taotlus ajutise meetme kohaldamiseks, millega taotletakse, et komisjon maksaks viivitamatult mitme toetuslepingu alusel tasumisele kuuluvad erineva suurusega summad äriühingule, mis on oma rahalise olukorra tõttu pankrotieelses seisundis–Prognoositav risk, et liidu eelarve kaotab need summad lõplikult–Taotletud ajutise meetme asjakohasuse puudumine (ELTL artiklid 268, 279 ja 340) (vt punktid 36 ja 38–42)
Üldkohtu kodukorra artikli 123 lõige 4 näeb ette, et kuigi tagaseljaotsus kuulub täitmisele, võib Üldkohus täitmise peatada, kuni ta on lahendanud artikli 166 alusel esitatud kaja. Vastavalt kodukorra artikli 1 lõike 2 punktile a on Üldkohus kojale määratud või üle antud kohtuasjades seesama koda. Järelikult kohalduvad tagaseljaotsuse peatamise suhtes konkreetsed sätted, mis omistavad otsesõnu sellekohase pädevuse mitte Üldkohtu presidendile kui ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustavale kohtunikule, vaid Üldkohtule. Euroopa Kohtu põhikirja sõnastusest ja ülesehitusest järeldub, et Üldkohtu presidendil puudub pädevus otsustada tagaseljaotsuse täitmise peatamise üle.

(vt punktid 9–11 ja 13)
3.

Ajutiste meetmete kohaldamine–Ajutised meetmed–Kohaldamise tingimused–Kõikide asjaomaste huvide kaalumine–Taotlus ajutise meetme kohaldamiseks, millega taotletakse, et Teadusuuringute Rakendusamet (REA) maksaks viivitamatult toetuslepingu alusel tasumisele kuuluva summa äriühingule, mis on oma rahalise olukorra tõttu pankrotieelses seisundis–Prognoositav risk, et liidu eelarve kaotab selle summa lõplikult–Taotletud ajutise meetme asjakohasuse puudumine (ELTL artiklid 268, 279 ja 340) (vt punktid 30–35)
1.

Peatada Euroopa Komisjoni 13. juuli 2016. aasta otsuse, mis on vastu võetud määruse (EÜ) nr 1049/2001 alusel ja puudutab taotlust tutvuda dokumentidega, mis on registreeritud viitenumbri GestDem 2015/5711 all, kohaldamine osas, milles selle otsusega antakse õigus tutvuda Malta Vabariigilt pärinevate dokumentidega.
Üldkohtu (kaheksas koda) 28. septembri 2017. aasta määrus – Aristoteleio Panepistimio Thessalonikis vs. komisjon

(kohtuasi T‑207/16)

Tühistamishagi – Aktid, mida ei ole vastu võetud – Nõue tuvastada, et otsuse tegemise vajadus on ära langenud – Nõue tõlgendada hagi nii, et see puudutab vaidlustatud aktidest erinevaid akte – Rahuldamata jätmine – Ilmselge vastuvõetamatus

Tühistamishagi–Vaidlustatavad aktid–Mõiste–Aktid, mida ei ole vastu võetud–Väljaarvamine–Nõue tõlgendada hagi nii, et see puudutab vaidlustatud aktidest erinevaid akte–Ilmselge vastuvõetamatus

(ELTL artikkel 263; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 21 esimene lõik)

(vt punktid 34, 35, 37 ja 38)

Ese

Nõue tühistada väidetav otsus hageja kõrvalejätmise kohta ja väidetav otsus varajase hoiatamise süsteemis või varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemis hageja suhtes tehtud kõrvalejätmishoiatuse registreerimise ja aktiveerimise kohta.

Resolutsioon

1. Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

2. Jätta komisjoni kohtukulud hagimenetluses ja ajutiste meetmete kohaldamise menetluses tema enda kanda ning mõista talt välja kaks kolmandikku Aristoteleio Panepistimio Thessalonikise kohtukuludest nendes menetlustes.
Ajutiste meetmete kohaldamise menetluse eesmärk on tagada tulevikus tehtava lõpliku otsuse täieulatuslik toime, vältimaks lünka ühenduste kohtu tagatud õiguskaitses. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb kiireloomulisust hinnata selle järgi, kas ajutine meede on vajalik selleks, et ära hoida esialgset õiguskaitset taotleval poolel suure ja korvamatu kahju tekkimine. Kohaldamise peatamist taotleval poolel tuleb tõendada, et ta ei saa oodata sisulises menetluses esitatud hagi lahendamist ilma, et tal tekiks suurt ja korvamatut kahju.

Seoses taotlusega peatada komisjoni otsuse, millega muudetakse maagaasi torujuhtme käitamist käsitlevatest liidu eeskirjadest erandi tegemise nõudeid, kohaldamine, olgu märgitud, et ajutisi meetmeid taotlev pool peab tõendama, et on lähtutud väärarusaamast aluslepingutega loodud omaette õiguskorrast, kui ta viitab ohule, et ta kaotab võimaluse kasutada mitmekesistatud tarneallikaid võimaluse tõttu teha pikaajalisi reserveeringuid gaasijuhtme ülekandevõimsustele, mis vabastati vaidlustatud otsusega, mis võib asjaomase olukorra kinnistada. Nimelt kui vaidlustatud otsus tühistataks, ei kohaldataks enam asjaomase gaasijuhtme kasutustingimusi, mis selle otsusega on lubatud. Ei saaks teha ühtegi eraõiguslikku toimingut, mis nendel tingimustel põhineb ja hageja kirjeldatud tagajärjed võivad tekkida üksnes ajavahemikul, mis eelneb Üldkohtu selle otsuse vastuvõtmisele, mis lõpetab põhimenetluse. Samas ei tekita selline võimalus iseenesest kahju, millele viitab hageja, kuna see sõltub olukorra pikaajalisest püsimisest.

(vt punktid 29, 30, 37, 38 ja 42)
Üldkohtu (kaheksas koda) 27. novembri 2017. aasta määrus – HeidelbergCement vs. komisjon

(kohtuasi T‑902/16)

Tühistamishagi – Konkurents – Koondumised – Halli tsemendi turg Horvaatias – Määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti c alusel tehtud põhjalikuma kontrollimenetluse algatamise otsus – Vaidlustamatu akt – Ettevalmistav akt – Vastuvõetamatus

1. Tühistamishagi–Vaidlustatavad aktid–Mõiste–Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid–Ettevalmistavad aktid–Väljajätmine–Komisjoni otsus alustada koondumistehingu põhjalikku kontrolli (ELTL artikkel 263; nõukogu määrus nr 139/2004, artikli 6 lõike 1 punkt c) (vt punktid 14–22 ja 25)

2. Tühistamishagi–Vaidlustatavad aktid–Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid–Nende tagajärgede hindamine akti sisu silmas pidades–Komisjoni otsus, millega teatavaks tehtud koondumistehing tunnistatakse siseturuga kooskõlas olevaks–Otsus, mis põhimõtteliselt ei tekita kahjustavaid tagajärgi–Üldkohtu kohustus kontrollida võimalikke kohustuslikke õiguslikke tagajärgi (ELTL artikkel 263; nõukogu määrus nr 139/2004, artikli 8 lõige 1) (vt punktid 23 ja 24)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada Euroopa Komisjoni 10. oktoobri 2016. aasta otsus C(2016) 6591 final, millega algatati nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti c alusel põhjalikum kontrollimenetlus, et teha kindlaks, kas HeidelbergCement AG ja Schwenk Zement’i poolt Duna-Dráva Cement Kft vahendusel Cemex Hungária Épitöanyagok Kft. ja Cemex Hrvatska d.d. üle kontrolli omandamine on siseturuga kokkusobiv.

Resolutsioon

1. Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
Üldkohtu (kaheksas koda) 27. novembri 2017. aasta määrus – Schwenk Zement vs. komisjon

(kohtuasi T‑907/16)

Tühistamishagi – Konkurents – Koondumised – Halli tsemendi turg Horvaatias – Määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti c alusel tehtud põhjalikuma kontrollimenetluse algatamise otsus – Vaidlustamatu akt – Ettevalmistav dokument – Vastuvõetamatus

1. Tühistamishagi–Vaidlustatavad aktid–Mõiste–Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid–Ettevalmistavad aktid–Erand–Komisjoni otsus algatada koondumistehingu põhjalikum kontrollimenetlus (ELTL artikkel 263; nõukogu määrus nr 139/2004, artikli 6 lõike 1 punkt c) (vt punktid 14–22 ja 25)

2. Tühistamishagi–Vaidlustatavad aktid–Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid–Tagajärgede hindamine akti sisu alusel–Komisjoni otsus, millega tunnistatakse teatatud koondumine ühisturuga kokkusobivaks–Otsus, mis põhimõtteliselt ei kahjusta isiku õigusi–Üldkohtu kohustus hinnata võimalikke siduvaid õiguslikke tagajärgi (ELTL artikkel 263; nõukogu määrus nr 139/2004, artikli 8 lõige 1) (vt punktid 23 ja 24)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue, milles palutakse tühistada komisjoni 10. oktoobri 2016. aasta otsus C(2016) 6591 final, millega algatati nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkti c alusel põhjalikum kontrollimenetlus, et teha kindlaks, kas HeidelbergCement AG ja Schwenk Zement’i poolt Duna-Dráva Cement Kft vahendusel Cemex Hungária Épitöanyagok Kft. ja Cemex Hrvatska d.d. üle kontrolli omandamine on siseturuga kokkusobiv.

Resolutsioon

1. Jätta hagi vastuvõetamatuna rahuldamata.
Tegemaks kindlaks, kas akt tekitab siduvaid tagajärgi ELTL artikli 263 esimese lõigu tähenduses, tuleb lähtuda selle akti sisust. Selliste tagajärgede olemasolu tuleb tuvastada asjaomase akti sisu põhjal ja see ei saa põhineda muudel asjaoludel ja eelkõige sellel, kuidas võivad seda tajuda selle akti adressaadid. Nimelt on selline tajumine oma laadilt subjektiivne. Hagi vastuvõtmise tingimused ei tohi aga sõltuda asjaoludest, mis võivad muutuda vastavalt ametivõimude, ettevõtjate või üksikisikute tajule.

Vorm, milles akt on tehtud, ei oma tühistamishagi vastuvõetavuse seisukohast põhimõtteliselt mingit tähendust. Nii hoitakse ära seda, et aktile selle koostaja poolt omistatud vorm või nimetus võiks välistada selle akti peale tühistamishagi esitamise, kuigi tegelikult tekitab see õiguslikke tagajärgi. Samas võib akti vormi arvesse võtta, kui see aitab kaasa selle laadi tuvastamisele.

Akti puhul, mis on kuupäevastamata kirja vormis, allkirjastamata ega sisalda komisjoni kirjapäist, on tegemist mitteametliku dokumendiga, millega ei kaasne vorme, mida institutsioon tavapäraselt kasutab, et võtta vastu akt, mille tagajärg või eesmärk on õiguslike tagajärgede tekitamine. Seda, et vaidlustatud akt ei tekita siduvaid õiguslikke tagajärgi, mis tuleneb akti sisust, kinnitab vorm, milles see on vastu võetud.

(vt punktid 85–89 ja 92)
Üldkohtu (kuues koda) 16. oktoobri 2017. aasta määrus – Salehi vs. komisjon

(kohtuasi T‑773/16)

Tegevusetushagi – Määrus (EÜ) nr 539/2001 – Rakendusaktide, millega peatatakse ajutiselt teatud kategooriasse kuuluvate kolmanda riigi kodanikele ette nähtud viisanõudest vabastamine, vastu võtmata jätmine komisjoni poolt – Komisjoni seisukoht – Ilmselge vastuvõetamatus

1. Tegevusetushagi–Seisukoha määratlemine enne hagi esitamist ELTL artikli 265 teise lõigu tähenduses–Mõiste–Keeldumine üleskutsele vastava toimingu tegemisest–Hõlmamine (ELTL artikli 265 teine lõik) (vt punktid 14–17)

2. Tegevusetushagi–Füüsilised või juriidilised isikud–Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid–Määrus 539/2001–Komisjoni poolt kolmanda riigi teatavate kodanike kategooriate viisanõudest vabastamise ajutist peatamist puudutavate rakendusaktide vastuvõtmata jätmine–Hageja, kellel ei ole sellise aktiga otsest puutumust–Vastuvõetamatus (ELTL artiklid 263 ja 265; nõukogu määrus nr 539/2001, artikli 1 lõige 4) (vt punktid 25–30)

Ese

ELTL artikli 265 alusel esitatud nõue tuvastada, et komisjon on õigusvastaselt jätnud vastu võtmata rakendusakti nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määruse (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT 2001, L 81, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 65), artikli 1 lõike 4 tähenduses ja jätnud hagejale rakendusakti vastuvõtmisest teatamata.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
3.

Apellatsioonkaebus–Väited–Üldkohtu poolt selle kontrollimine, kuidas Avaliku Teenistuse Kohus on tõendeid hinnanud–Välistamine, v.a tõendite moonutamise korral–Väide, et tõendeid on moonutatud–Nõue täpselt osutada moonutatud tõenditele ning kindlaks teha analüüsimisel tehtud vead, mis moonutuse kaasa tõid (ELTL artikkel 256; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik; Üldkohtu kodukord, artikli 195 lõige 2) (vt punktid 26 ja 27)
3.

Tühistamishagi–Füüsilised või juriidilised isikud–Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid–Komisjoni otsus, milles tuvastatakse ilma ametlikku uurimismenetlust avamata, et tegemist ei ole riigiabiga–Konkureeriva ettevõtja kaebus, millega vaidlustatakse otsuse põhjendatus–Ettevõtja, kes ei põhjenda ära, et tema turuseisundit on oluliselt kahjustatud–Vastuvõetamatus (ELTL artikli 108 lõige 2 ja artikli 263 neljas lõik) (vt punktid 55–60 ja 67–78)
Üldkohtu (esimene koda) 11. detsembri 2018. aasta määrus – QC vs. Euroopa Ülemkogu

(kohtuasi T‑834/16)

Tühistamishagi – EL-Türgi 18. märtsi 2016. aasta avaldus – Pressiteade – Mõiste „rahvusvaheline leping“ – Akti andja kindlakstegemine – Akti ulatus – Euroopa Ülemkogu istung – Euroopa Liidu liikmesriikide riigipeade või valitsusjuhtide kohtumine, mis toimub Euroopa Liidu Nõukogu ruumides – Küsimus, mis rollis osalesid liidu liikmesriikide esindajad kolmanda riigi esindajaga toimunud kohtumisel – ELTL artikli 263 esimene lõik – Pädevuse puudumine

1. Tühistamishagi – Vaidlustatavad aktid – Euroopa Ülemkogu aktid – Hõlmamine – Piirid (ELL artikkel 15; ELTL artikkel 263) (vt punktid 26–29)

2. Tühistamishagi – Vaidlustatavad aktid – Mõiste – Liidu institutsiooni, organi või asutuse aktid, mis tekitavad siduvaid õiguslikke tagajärgi – Nõukogu veebisaidil pressiteatena avaldatud avaldus Euroopa Liidu liikmesriikide riigipeade ja Türgi peaministri kohtumise tulemuste kohta – Väljaarvamine (ELTL artikkel 263; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 21 esimene lõik) (vt punktid 31–36)

3. Õigusvastasuse vastuväide – Aktid, mille õigusvastasusele saab viidata – Vaidlustatud otsuse aluseks olev üldakt – Vastuvõetavus – Tingimused (ELTL artikkel 277) (vt punkt 46)

Ese

Esiteks ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada kokkulepe „ELi-Türgi avaldus“, mille 18. märtsil 2016 sõlmisid väidetavalt Euroopa Ülemkogu ja Türgi, ja teiseks ELTL artikli 265 alusel esitatud nõue, et tuvastataks, et Euroopa Ülemkogu on õigusvastaselt jätnud meetmed võtmata.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Üldkohtu (kaheksas koda) 19. novembri 2018. aasta määrus – Credito Fondiario vs. SRB

(kohtuasi T‑661/16)

Tühistamishagi – Majandus‑ ja rahaliit – Pangandusliit – Krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute ühtne kriisilahenduskord – Ühtne kriisilahendusfond – Ex ante osamakse kindlaksmääramine 2016. aasta kohta – Hagi esitamise tähtaeg – Hilinemine – Õigusvastasuse vastuväide – Ilmselge vastuvõetamatus

1. Tühistamishagi – Tähtaeg – Tähtaja algus – Avaldamata ja hagejale teatamata akt – Täpne teadlikkus sisust ja põhjendustest – Kohustus nõuda akti olemasolust teadasaamise korral selle täielikku teksti mõistliku aja jooksul – Mõistliku aja nõude järgimine – Hindamiskriteeriumid (ELTL artikli 263 kuues lõik) (vt punktid 36, 42–44 ja 49)

2. Õigusvastasuse vastuväide – Täiendav laad – Põhinõude vastuvõetamatus – Väite vastuvõetamatus (ELTL artikkel 277) (vt punkt 51)

Ese

Ühelt poolt ELTL artikli 263 ja teiselt poolt ELTL artikli 277 alusel esitatud nõue tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 15. aprilli 2016. aasta täitevistungil tehtud otsus ühtsesse kriisilahendusfondi 2016. aasta kohta tehtavate ex ante osamaksete kohta (SRB/ES/SRF/2016/06) ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu 20. mai 2016. aasta täitevistungil tehtud otsus ühtsesse kriisilahendusfondi 2016. aasta kohta tehtavate ex ante osamaksete kohandamise kohta, millega täiendatakse ühtse kriisilahendusnõukogu 15. aprilli 2016. aasta otsust (SRB/ES/SRF/2016/13), osas, milles need puudutavad hagejat.

Resolutsioon

1. Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

2. Jätta Credito Fondiario SpA kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Ühtse Kriisilahendusnõukogu (SRB) kohtukulud.