Väited
—Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr use (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine;
—Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu määr use (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b ja komisjoni deleg eeritud 
määr use (EL) 2018/625 artikli 27 lõike 4 rikkumine.
12. juunil 2021 esitatud hagi – Mendes de Almeida versus nõuk ogu
(Kohtu asi T-334/21)
(2021/C 320/52)
Kohtumenetluse keel: portugali
Pooled
Hage ja: Ana Carla Mendes de Almeida (Sobreda, Portugal) (esinda jad: advokaadid R. Leandro Vasconcelos ja M. Marques de 
Carvalho)
Kostja: Euroopa Liidu Nõuk ogu
Nõuded
Hage ja palub Üldk ohtul:
—tühistada nõuk ogu 8. mär tsi 2021. aasta otsus kaebuse ja täiendava kaebuse kohta, mille hageja esitas Euroopa Liidu 
ametnik e personalieeskir jade artikli 90 lõike 2 alusel nõuk ogu 27. juuli 2020. aasta rakendusotsuse (EL) 2020/1117, 
milleg a nimetatakse ametisse Euroopa Prokuratuur i Euroopa prokurör id (ELT 2020, L 244, lk 18) peale, osas, milles 
selleg a nimetatakse Euroopa Prokuratuur i Euroopa prokurör iks ajutise töötajana palg aastmel AD 13 kolmek s aastaks 
ilma ametiaja pikendamise võimaluseta alate s 29. juulist 2020: José Eduardo Moreira Alves d’Oliveira Guer ra, kes oli 
üks Portugali poolt esialgu nimetatud kolmest kandidaadist ;
—tühistada nõuk ogu 27. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1117, milleg a nimetatak se ametisse Euroopa 
Prokuratuur i Euroopa prokurör id, osas, milles selleg a nimetatak se Euroopa Prokuratuur i Euroopa prokurör iks ajutise 
töötajana palg aastmel AD 13 kolmek s aastaks ilma ametiaja pikendamise võimaluseta alates 29. juulist 2020: José 
Eduardo Moreira Alves d’Oliveira Guer ra;
—mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõuk ogult.
Väited ja peamised argumendid
Hagi põhjendusek s esitab hageja kuus väidet.
1.Esimene väide, et tehti ilmselge hindamisvig a, sest nõuk ogu asus seisuk ohale, et ta ei ole „ametisse nimetamise 
pädevuseg a asutus“ personalieeskir jade artikli 1 lõiget e 1 ja 2 tähenduses, koosto imes muude teenistujat e 
teenistustingimuste artikliga 6, kui ta nimetab Euroopa prokurör id määr use 2017/1939 artikli 96 lõike 1 alusel.
2.Teine väide, et rikuti eeskir ju, mis on kohaldatavad Euroopa prokurör ide nimetamisele ja mis tagavad Euroopa 
Prokuratuur i sõltumatuse põhimõtt e. Hageja väidab, et Portugali valitsuse 29. nove mbr i 2019. aasta kiri, mis oli 
adresseer itud Euroopa Liidu Nõuk ogule, ja milles Portugali valitsus väljendab seoses tema esitatud kandidaatidega 
vastuseisu valikuk omisjoni kandidaatide nimekir jale, mille kinnitas määr use (EL) 2017/1939 artikli 14 lõike 3 kohane 
valikuk omisjon, kusjuures nimetatud valitsus märkis ära, et eelistab muud kandidaati, ning tõik, et nõuk ogu sellise 
nõudeg a nõustus, seab küsimuse alla Euroopa prokurör ide nimetamise menetluse ülesehituse.C 320/46 ET Euroopa Liidu Teata ja 9.8.2021
3.Kolmas väide, et tehti ilmselge viga, mis puudutab otsuse aluseid. Hag eja väidab sisuliselt, et 29. nove mbr i 2019. aasta 
kiri, mille Portugali valitsus nõuk ogule saatis, sisaldas kaht jämedat viga , mida väidetavalt on tunnistanud ka kõnealune 
valitsus. Vead seisnesid selles, et Portugali valitsus mainis enda eelistatud kandidaati: „abipeaprokurör José Guer ra“, kuuel 
korral ja tõi välja, et see prokurör osales uurimises ja süüdistuse esitamises olulises kohtuasjas, mis puudutas süüteg usid 
Euroopa Liidu finantshuvide vastu.
4.Neljas väide, et kuritarvitati võimu. Hageja väidab, et eesmärgid, mille saavu tamiseks Euroopa Liidu Nõuk ogule anti 
pädevus Euroopa prokurör ide valiku ja ametisse nimetamise raamistikus, hõlmasid Euroopa Prokuratuur i sõltumatuse 
tagamist ning niisuguste kõige kvalifitseer itumat e riigisiseste kandidaatide nimetamist, kelle sõltumatus Euroopa 
prokurör i rolli täitmisel on väljaspool kahtlust.
5.Viies väide, et rikuti hea halduse põhimõtet. Hageja väidab, et osas, milles nõuk ogu kaldus kõrvale valikuk omisjoni 
arvamusest ja seega ping ereast, mis põhines valikuk omisjoni hinnangul, võrdub üldine põhjendus, mis viitab 
„kandidaatide teenete teistsugusele hindamisele nõuk ogu pädevat es ettevalmistavat es organite s“, põhjenduse täieliku 
puudumiseg a, kuivõrd see ei võimalda hagejal teada saada põhjuseid, mille tõttu nõuk ogu otsustas ta kõrvale jätta.
6.Kuues väide, et rikuti võrdse kohtlemise ja diskr imineer imiskeelu põhimõtet. Hage ja väidab, et kui nõuk ogu viis läbi 
„kandidaatide teenete teistsuguse hindamise nõuk ogu pädevat es ettevalmista vates organit es“, siis rikkus ta hagejat 
puuduta vas osas võrdse kohtlemise ja diskr imineer imiskeelu põhimõtet.
15. juunil 2021 esita tud hagi – Mendus versus EUIPO (CENSOR.NET)
(Kohtu asi T-336/21)
(2021/C 320/53)
Kohtumenetluse keel: inglise
Pooled
Hage ja: Iaroslav Mendus (Kiiev , Ukraina) (esindaja: advokaat P. Kurcman)
Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)
Andmed EUIPO menetluse kohta
Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi CENSOR.NET taotlus – registreer imistaotlus nr 17 975 929
Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonik oja 16. aprilli 2021. aasta otsus asjas R 1225/2020-1
Nõuded
Hage ja palub Üldk ohtul:
—tühistada vaidlustatud otsus nende teenuste osas, mille puhul registreer imisest keelduti;
—tühistada vastulauset e osak onna 17. aprilli 2020. aasta otsus asjas nr 17 975 929 nende teenuste osas, mille puhul 
registreer imisest keelduti;9.8.2021 ET Euroopa Liidu Teata ja C 320/47