Määruse nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 97 lõikest 2 ja määruse nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, artiklist 139 ja artikli 146 lõikest 2 tuleneb, et mõiste „põhjendamatult madal“ ei sisalda määratlust ei määruse nr 1605/2002 ega ka määruse nr 2342/2002 sätetes. Pakkumuse põhjendamatult madalat maksumust tuleb hinnata võrreldes teostatavate töödega. Hankija võib selle hindamisel, kas pakkumuse maksumus on põhjendamatult madal, võtta ausa konkurentsi tagamiseks arvesse mitte üksnes määruse nr 2342/2002 artikli 139 lõikes 2 loetletud asjaolusid, vaid kõiki osutatavate teenuste puhul olulisi asjaolusid.

Määruse nr 2342/2002, millega kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalikud rakenduseeskirjad, artikli 139 lõikest 1 ja artikli 146 lõikest 4 tuleneb, et hankijal on põhjendamatult madala maksumusega pakkumuse hindamisel kohustus nõuda pakkujalt, et ta esitaks vajalikud tõendid oma pakkumuse tõsiseltvõetavuse kohta. Seega on üks hankemenetluse põhinõuetest – vältimaks hankija meelevaldsust ja tagamaks ausat konkurentsi ettevõtjate vahel – see, et pakkumuste hindamisel toimuks hankija ja pakkuja vahel õigel ajal tegelik seisukohtade vahetus, et pakkuja saaks tõendada, et tema pakkumus on tõsiseltvõetav.

Tuleb meenutada, et kohtupraktika kohaselt tuleb hagi, mille põhjenduseks on esitanud nõue, mis tuleneb saamata jäänud tulust, jätta rahuldamata, kuna tegemist ei ole tekkinud ja tegeliku vaid tulevase ja hüpoteetilise kahjuga. Kahjuga seotud tingimus eeldab seda, et kahju, mille hüvitamist taotletakse, oleks tegelik ja kindel, mida peab tõendama hageja.

Mis puutub saamata jäänud tulule vastavasse kahjusse, mis tuleneb sellest, pakkujaga ei sõlmitud koimisjoni korraldatud hanke raames lepingut, siis see kahju ei tegelik ja kindel, vaid hüpoteetiline ning seega ei saa seda hüvitada. Määruse nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 101 kohaselt võib hankija enne lepingu allkirjastamist kas hankest loobuda või hankemenetluse tühistada, kusjuures taotlejatel ega pakkujatel ei ole õigust nõuda mingisugust hüvitist. Niisiis, isegi kui oletada, et hindamiskomitee on teinud ettepaneku sõlmida hankeleping edutuks osutunud pakkujaga, ei ole hankija seotud hindamiskomisjoni ettepanekuga, vaid tal on hankelepingu sõlmimise üle otsustamisel kaalutavate asjaolude osas oluline kaalutlusõigus. Ühestki hankemenetlustes kohaldatavast põhimõttest ega õigusnormist ei tulene, et komisjon on kohustatud allkirjastama lepingu isikuga, kes on hankemenetluse lõpus edukaks tunnistatud. Määruse nr 1605/2002 artiklist 101 tulenevalt ei ole edutuks osutunud pakkuja ilma jäänud mitte lepingust, vaid võimalusest ühenduse hankemenetluse esemeks olev leping sõlmida.

Mis puutub pakkumuse põhjendamatult madala maksumuse tõttu edutuks osutunud pakkujasse, siis isegi kui pakkumuse tagasilükkamisel oleks rikutud õigusnormi, on see pakkumus ikkagi põhjendamatult madala maksumusega ja edutu pakkuja ei saa mingil juhul tugineda kahjule, mis seondub võimaluse kaotusega kõnealune leping sõlmida.

(vt punktid 91–96, 100 ja 110)