ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :165 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(esimene ko da)
14. detsember 2010
Kohtuasi F-80/09
E rika Lenz
versus
Euroopa Komisjon
Avalik teenistus — Ametnikud — Sotsiaalkindlustus — Heilpraktikeri osutatud raviteenustega seotud 
kulude hüvitamine — Diskrimineerimiskeelu põhimõte
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega E. Lenz palub tühistada 
Euroopa Liidu institutsioonide ühise ra vikindlustusskeem i otsus jätta Saksamaal elava 
ning ar sti di plomita H eilpraktiker’i (ravitseja v õi me ditsiinivaldkonn as tegutseb 
arstidiplomita isik) osutatud raviteenustega seotud ku lud hüvitamata.
Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta ko htukulud hageja kanda.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Huve kahjustav otsus — Põhjendamiskohustus
(Personalieeskirjad, artikli 25 teine lõik)
2. Ametnikud — Sotsiaalkindlustus — Ravikindlustus — Ravikulud — Hüvitamine
(Personalieeskirjad, artikli 72 lõige 1)
3. Ametnikud — Võrdne kohtlemine — Piirid — Ebaseaduslikult antud soodustus
1. Administratsioon t äidab ko hustust põhjendada ra vikulude hüvitamata jätmise otsust, ku i ta 
põhjendab ka ebuse rahuldamata jätmise otsust, ku na nimetatud rahuldamata jätmise otsuse põhjendus 
peab eeldatavalt langema ko kku o tsuse põhjendusega, mille peale kaebus esitati.
(vt punkt 29)
Viited:
Euroopa Liidu Üldkohus: 9. detsember 2009 , kohtuasi T-377/08 P: komisjon v s. Birkhoff (EKL AT 2009 , lk I-B-1-133 
ja II-B-1-807, punktid 55 ja 56).
2. Euroopa Liidu institutsioonide ühise ra vikindlustusskeem i ko haldamisala m ääratlus kuu lub liidu 
seadusandja ainupädevusse. Asjaolu, et ühe liikme sriigi ametnikele ja endistele ametnikele on n ende 
sotsiaalkindlustusskeem i ja eraravikindlustuse ka udu antud võimalus H eilpraktiker’i (ravitseja või
2 ECLI:EU:F:2010 :165KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-80/09
LENZVS. KOMISJON
 meditsiinivaldkonn as tegutsev ar stidiplomita isik) ra viteenuste hüvitamiseks, ei tähenda iseenesest seda, 
et Euroopa ametnikele või endistele ametnikele pe aks a ndma sama võimaluse, seda e nam, et 
arstidiplomita H eilpraktiker’i ra viteenuste ku lude h üvitamisest kee ldumine ei ole ra kendamisel 
põhimõtteliselt ilmselgelt ebasobiv, ku i võtta ar vesse pe rsonalieeskirjade ar tikli 72 l õike 1 esimese 
lõigu aluseks olevat sotsiaalkindlustuse põhimõtet.
Asjaomases liikme riigis elavad E uroopa ametnikud ja endised ametnikud ning asjaomase liikme sriigi 
ametnikud ja endised ametnikud on h õlmatud erinevate sotsiaalkindlustusskeem idega ning ei ole seega 
samas olukorras.
(vt punkt 44)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 16. aprill 1997 , ko htuasi T-66/95: Kuchlenz-Winter vs. ko misjon ( EKL 1997 , lk II-637, 
punkt 64).
3. Võrdse ko htlemise põhimõtte järgimisel tuleb teha seda koo skõlas seaduslikkuse põhimõttega, mille 
kohaselt ei saa kee gi enda nõ ude toetuseks tugineda ke llegi teise huvides toime p andud õigusvastasele 
teole, ku na selline lähenemine tähendaks p õhimõtte „võrdne ko htlemine õigusvastasuse ka udu” 
kehtestamist. Euroopa Liidu institutsioonide ühise ra vikindlustusskeem iga hõlmatud isiku h uvides 
toime p andud õigusvastane tegu ei saa o lla liidu ko htu otsuse aluseks di skrimineerimise ko hta ning 
selle ko hta, et ametniku s uhtes on ri kkumine toime p andud. Pelk asjaolu, et ravikindlustusskeem 
hüvitas isikule H eilpraktiker’i (ravitseja v õi me ditsiinivaldkonn as tegutsev ar stidiplomita isik) 
raviteenuste ku lud ko misjoni vastu võetud pe rsonalieeskirjade ar tikli 72 ü ldiseid ra kendussätteid 
rikkudes, ei anna neil tingimustel sama õigust asjaomasele isikule.
(vt punkt 45)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 21. veebruar 2008 , kohtuasi F-4/07: Skoulidi v s. komisjon ( EKL AT 2008 , lk I-A-1-47 
ja II-A-1-229, punkt 81).