Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurents – Koondumised – Komisjonipoolne läbivaatamine – Liikmesriikide kohustus teavitada kõigist üldistest huvidest vastavalt määruse nr 4064/89 artikli 21 lõike 3 kolmandale lõigule – Komisjoni pädevus otsustada sellise huvi kokkusobivuse üle ühenduse õigusega, hoolimata mitteteavitamisest

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 21 lõike 3 teine ja kolmas lõik)

2. Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Otsus, mis on vastu võetud selle adressaadile teada olevas kontekstis – Kokkuvõtliku põhjenduse lubatavus

(EÜ artikkel 253)

Summary

1. Määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle artikli 21 lõike 3 kolmandat lõiku ei saa tõlgenda nii, et siseriiklike õigusaktidega kaitstud huvidest, mida ei ole nimetatud sama lõike teises lõigus, komisjonile teatamata jätmisel ei ole komisjonil pädevust otsustada nimetatud huvide ühenduse õigusega kokkusobivuse üle.

Juhul kui komisjonil oleks asjaomase liikmesriigi teatise puudumise korral üksnes õiguse esitada liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi EÜ artikli 226 alusel, oleks võimatu saada ühenduse tasandi otsuseid määruses nr 4064/89 viidatud lühikeste tähtaegade jooksul ning seetõttu suureneks oht, et selline otsus tehakse alles pärast seda, kui siseriiklike meetmetega on ühenduse seisukohalt oluline koondumine juba lõplikult nurjatud. Lisaks võtaks selline tõlgendus nimetatud määruse artikli 21 lõike 3 kolmandalt lõigult kasuliku mõju, sest see annaks liikmesriikidele võimaluse selles sättes ette nähtud kontrollimisest hõlpsasti kõrvale hoida.

Sellest järeldub, et selleks, et oleks tõhus sama määruse artikli 21 lõike 3 teises lõigus sätestatud huvide hulka mittekuuluvate üldiste huvide kontroll, mille teostamine on sama lõike kolmanda lõiguga usaldatud komisjonile, tuleb tunnustada komisjoni pädevust otsustada nende huvide kokkusobivuse üle ühenduse õiguse üldpõhimõtete ja muude ühenduse õiguse sätetega, olenemata sellest, kas nimetatud huvidest on talle teatatud või mitte.

Ehkki on tõsi, et asjaomase liikmesriigi poolne teatamata jätmine võib muuta komisjoni ülesande ebakindlamaks ja keerulisemaks, kuna komisjonil võib olla raske kindlaks teha siseriiklike meetmetega kaitstavaid huve, on ka tõsi, et komisjonil on alati võimalus asjaomaselt liikmesriigilt teavet nõuda. Kui vaatamata sellele nõudele ei esita liikmesriik nõutud teavet, võib komisjon otsuse vastu võtta tema käsutuses oleva materjali alusel.

(vt punktid 54–58)

2. EÜ artikliga 253 nõutud põhjendused peavad vastama asjaomase akti olemusele ning nendest peab selgelt ja üheselt selguma akti andnud institutsiooni arutluskäik, mis võimaldab huvitatud isikutel võetud meetme põhjuseid mõista ja pädeval kohtuasutusel järelevalvet teostada. Põhjendamise nõuet tuleb hinnata koos asjaoludega, nimelt akti sisu, põhjenduste olemuse ja huviga, mis võib olla akti adressaatidel või teistel otseselt ja isiklikult aktiga seotud isikutel selgituste saamiseks. Ei ole nõutud, et põhjendused täpsustaksid kõiki faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, kuna otsuse põhjenduste vastavust EÜ artikli 253 nõuetele tuleb hinnata mitte ainult otsuse sõnastust, vaid ka konteksti ja asjaomase valdkonna õiguslikku regulatsiooni silmas pidades.

Asjaomasele liikmesriigile hästi teada olevas kontekstis, st tema vastu algatatud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse raames vastu võetud komisjoni otsust, mis on vastu võetud seoses määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle artiklist 21 tuleneva menetlusega, mille käigus see liikmesriik ei esitanud vähimatki selgitust asjaomaste meetmetega kaitstavate üldiste huvide ühenduse õigusega kokkusobivuse kohta, võib põhjendada kokkuvõtlikult.

(vt punktid 66, 69–70)