Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Toidu märgistamine ja esitlemine – Kohvi- ja siguriekstraktid – Direktiiv 1999/4 – Müüginimetused – Väljamõeldud nime või kaubanime samaaegne kasutamine – Vastuvõetavus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/4, artikkel 2)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Toidu märgistamine, esitlemine ja reklaam – Direktiiv 2000/13 – Siseriiklikud õigusnormid, mis keelavad toidu märgistamisel viited „salenemisele” ja „arstlikule soovitusele või tunnistusele” – Vastuvõetamatus – Õigustatus – Puudumine

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/13, artikli 18 lõiked 1 ja 2)

3. Kaupade vaba liikumine – Koguselised piirangud – Samaväärse toimega meetmed – Siseriiklikud õigusnormid, mis keelavad toidu reklaamis viited „salenemisele” ja „arstlikule soovitusele või tunnistusele” – Vastuvõetamatus – Õigustatus – Puudumine

(EÜ artiklid 28 ja 30)

Summary

1. Direktiivi 1999/4 kohvi- ja siguriekstraktide kohta artiklit 2, mis näeb ette, et nimetatud direktiivi lisas loetletud tootenimetusi kohaldatakse ainult seal loetletud toodete suhtes ja neid tuleb kasutada kaubanduses nende toodete määratlemiseks, tuleb tõlgendada nii, et nende toodete turustamisel pole välistatud muude nimetuste, nagu kaubanimi ja väljamõeldud nimi, kasutamine lisaks müüginimetustele.

(vt punktid 24, 29 ja resolutiivosa punkt 1)

2. Direktiivi 2000/13 toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 18 lõigetega 1 ja 2 on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis keelavad toidu märgistamisel ja esitlemisel viited „salenemisele” ja „arstlikule soovitusele, tunnistusele, avaldusele, arvamusele või heakskiidule”.

Selliseid toite, mille märgistus sisaldab mitteeksitavaid viiteid tervisele, tuleb tegelikult pidada nimetatud direktiivi sätetele vastavaks ning liikmesriigid ei või keelata nende turustamist võimaliku ebakorrektse märgistamise põhjendusel. Siiski lubab direktiiv 2000/13 liikmesriikidel kohaldada selliseid ühtlustamata siseriiklikke õigusnorme nagu kõnealused õigusnormid, millega keelatakse selle direktiiviga vastavuses olevate toitude turustamine, kui need on õigustatud peamiselt rahvatervise ja tarbijate kaitsega seotud põhjustel. Selline meede läheb siiski kaugemale, kui nimetatud eesmärkide saavutamiseks on vajalik.

(vt punktid 38, 39, 44, 47 ja resolutiivosa punkt 2)

3. EÜ artiklitega 28 ja 30 on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis keelavad teistest liikmesriikidest imporditud toidu reklaamis viidata „salenemisele” ja „arstlikule soovitusele, tunnistusele, avaldusele, arvamusele või heakskiidule”.

Tegelikult ei saa välistada, et tõsiasi, et asjaomane ettevõtja peab loobuma eriti tõhusaks peetud reklaamist, võib osutuda impordi takistuseks.

Lisaks takistab toote omaduste reklaamimise täielik keeld teiste liikmesriikide päritolu uute toodete turule juurdepääsu rohkem võrreldes siseriiklike toodetega, millega tarbijad on paremini tuttavad.

Pealegi ei ole sellise takistuse õigustuseks ka rahvatervise kaitsest ja eksitamise ärahoidmisest tulenevad põhjused, sest selline õigusnorm läheb kaugemale kui nende eesmärkide saavutamiseks vajalik.

(vt punktid 52, 53, 56, 59 ja resolutiivosa punkt 3)