II - 5410KOHTUOTSUS 23.11.2010 – KOHTUASI T-35/08
ÜLDKOHTU OTSUS (teine koda) 
23. november 2010  *
Kohtuasjas T-35/08,
Codorniu Napa, Inc. , asukoht Napa, California (Ühendriigid), esindajad: advokaadid 
X. Fàbrega Sabaté ja M. Curell Aguilà, hiljem advokaadid M. Curell Aguilà ja J. Güell 
Serra,
hageja,
versus
Si
seturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) , esin -
daja: O. Mondéjar Ortuño,
k
ostja,
t
eine menetluspool Siseturu Ühtlustamise Ameti apellatsioonikojas, menetlusse a s-
tuja Üldkohtus oli
B
odegas Ontañón, SA , asukoht Quel, La Rioja (Hispaania), esindajad: advokaadid 
J. Grimau Muñoz ja J. Villamor Muguerza,
menetlusse astuja
* Kohtumenetluse keel: hispaania.
II - 5411CODORNIU NAPA VS. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET – BODEGAS ONTAÑON (ARTESA NAPA VALLEY)
mille ese on hagi, mis on esitatud Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsio o-
nikoja 20. novembri 2007. aasta otsuse peale (asi R 747/2006-4), mis käsitleb Bodegas 
Ontañón, SA ja Codorniu Napa, Inc. vahelist vastulausemenetlust,
Ü
LDKOHUS (teine koda),
koosseisus: koja esimees I. Pelikánová, kohtunikud K. Jürimäe ja S. Soldevila Fragoso (ettekandja),  kohtusekretär: kohtusekretäri abi B. Pastor,
arvestades 24. jaanuaril 2008 Üldkohtu kantseleisse saabunud hagiavaldust,
arvestades 20.  mail 2008 Üldkohtu kantseleisse saabunud Siseturu Ühtlustamise 
Ameti vastust,
arvestades 5. mail 2008 Üldkohtu kantseleisse saabunud menetlusse astuja seisukohti,
arvestades 13. aprillil 2010 toimunud kohtuistungil esitatut,
II - 5412KOHTUOTSUS 23.11.2010 – KOHTUASI T-35/08
on teinud järgmise
otsuse
1H
ageja Codorniu Napa, Inc. esitas 13. märtsil 2003 Siseturu Ühtlustamise Ametile 
(kaubamärgid ja  tööstusdisainilahendused) (edaspidi „ühtlustamisamet”) nõukogu 
20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994 L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146) (muudetud kujul) (asendatud nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1)) alusel ühenduse kaubamärgi registreerimise taotluse.
2Ka
ubamärk, mille registreerimist taotleti, on järgmine kujutismärk:
3Kaubad, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotleti, kuuluvad 15. juuni 1957. aa s-
t
a märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifi-
katsiooni Nizza kokkuleppe (uuesti läbi vaadatud ja parandatud kujul) klassi 33 ja 
vastavad järgmisele kirjeldusele: „veinid, mis on toodetud ja villitud Napa Valley’s 
(California, USA)” .
II - 5413CODORNIU NAPA VS. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET – BODEGAS ONTAÑON (ARTESA NAPA VALLEY)
4Ühenduse kaubamärgi taotlus avaldati 24. novembri 2003. aasta väljaandes Bulletin 
des marques communautaire nr 83/2003.
5M
enetlusse astuja Bodegas Ontañón, SA esitas 23. veebruaril 2004 määruse nr 40/94 
artikli 42 (nüüd määruse nr 207/2009 artikkel 41) alusel taotletava kaubamärgi regist -
reerimisele eespool punktis 3 nimetatud kaupade osas vastulause.
6V
astulause tugines kahele tähisele. Esimene tähis on ühenduse alljärgnev kujutismärk,
mis on numbri 2  050 623 all registreeritud Nizza kokkuleppe klassi 33 kuuluvatele ja 
järgmisele kirjeldusele vastavatele kaupadele: „alkoholjoogid (v.a õlu)” . Teine tähis on 
II - 5414KOHTUOTSUS 23.11.2010 – KOHTUASI T-35/08
Hispaania sõnamärk LA ARTESA nr 844194 Nizza kokkuleppe klassi 33 kuuluvatele 
kaupadele, mis vastavad kirjeldusele: „veinid, piiritusjoogid ja liköörid” .
7V
astulauses tugineti määruse nr  40/94 artikli  8 lõike  1 punktis  b (nüüd määruse 
nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) osutatud põhjendusele.
8V
astulausete osakond rahuldas vastulause 31. märtsi 2006. aasta otsusega, tuginedes 
üksnes varasema ühenduse kujutismärgi ARTESO ja taotletava kaubamärgi võrdlu-
sele. Vastulausete osakond leidis otsuses, et on üleliigne kontrollida, kas Hispaania 
sõnamärgi LA ARTESA kasutamise kohta esitatud tõendid on kõnealuse kaubamärgi tegeliku kasutamise tõendamiseks piisavad.
9H
ageja esitas 30.  mail 2006 ühtlustamisametile määruse nr  40/94 artiklite  57–62 
(nüüd määruse nr 207/2009 artiklid 58–64) alusel vastulausete osakonna otsuse peale kaebuse.
10Üh
tlustamisameti neljas apellatsioonikoda lükkas 20. novembri 2007. aasta otsus e-
ga (edaspidi „vaidlustatud otsus”) kaebuse tagasi. Apellatsioonikoda leidis eelkõige, et sõnalised osad „arteso” ja „artesa” on vastandatud kaubamärkides kesksel ning domineerival kohal, taotletava kaubamärgi graafiline osa ei ole eriti eristav ning et väljend „napa valley” on kaupade geograafilist päritolu kirjeldav ning seda ei saa pi -
dada eristavaks ja domineerivaks osaks. Seejärel leidis apellatsioonikoda ühelt poolt, et asjaomased kaubad on identsed, ning teiselt poolt, et vastandatud kaubamärkide 
graafiliste osade ilmsetest erinevustest hoolimata on neil kaubamärkidel ühised kõige 
II - 5415CODORNIU NAPA VS. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET – BODEGAS ONTAÑON (ARTESA NAPA VALLEY)
eristavamad ja domineerivamad osad, mistõttu need on visuaalselt teataval määral 
sarnased ning foneetiliselt sarnased. Seepärast leidis apellatsioonikoda, et asjaoma s-
te tähiste segiajamine on tõenäoline. Apellatsioonikoda pidas varasema Hispaania 
kaubamärgi tegeliku kasutamise kohta esitatud tõendite kontrollimist kasutuks, kuna 
vastulause esitaja nõuded ühe varasema kaubamärgiõiguse alusel täielikult rahuldati.
P
oolte nõuded
11H
ageja palub Üldkohtul:
– vaidlustatud otsus tühistada;
– mõista kohtukulud välja ühtlustamisametilt.
12Ühtlustamisamet ja menetlusse astuja paluvad Üldkohtul:
– jätta hagi rahuldamata;
– mõista kohtukulud välja hagejalt.
II - 5416KOHTUOTSUS 23.11.2010 – KOHTUASI T-35/08
Õiguslik käsitlus
13H
ageja esitab oma hagi toetuseks ühe väite, milles viidatakse määruse nr 40/94 artik -
li 8 lõike 1 punkti b rikkumisele.
Po
olte argumendid
14H
ageja leiab, et asjaomased tähised ei ole segiajamise tõenäosuse tekkimiseks piisa-
valt sarnased.
15H
ageja väidab, et apellatsioonikoda ei ole segiajamise tõenäosust hinnates toiminud 
Üldkohtu praktikas järgitud käsitlusviisi kohaselt, kuna apellatsioonikoda ei ole asja -
omaseid tähiseid hinnanud igakülgselt. Apellatsioonikoda isoleeris sõnalised osad ja 
piirdus nende kui domineerivate osade võrdlemisega ning eraldas oma käsitluses a s-
jaomaste tähiste graafilised osad nii, pidas neid üksnes lisanditeks. Asjaomaseid graa -
filisi osi uuriti ainult üks kord, kui neid võrreldi sõnaliste osadega selgitamaks välja, kas segiajamise tõenäosuse välistamiseks on graafilise osa puhul tegemist piisavalt eristava osaga.
16H
ageja leiab, et vastandatud kaubamärkide sõnalised osad ei domineeri asjaomaste 
kaubamärkide kuvandit ning et kujutisosad ei ole neist jääva tervikmulje põhjal vähe -
tähtsad. Vastupidi, kujutisosadel on sõnaliste osadega analoogiline tähtsus, kuna neil 
II - 5417CODORNIU NAPA VS. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET – BODEGAS ONTAÑON (ARTESA NAPA VALLEY)
on viimati nimetatud osadega võrreldes vähemalt samaväärne koht, need on oluliselt 
suuremad ning annavad tähistele eriomase ning originaalse kuju.
17H
ageja väidab, et foneetilisest küljest on vastandatud tähised selgesti erinevad, kuna 
taotletav kaubamärk koosneb kolmest sõnast ning seitsmest silbist („ar” , „te” , „sa” , „na” , 
„pa” , „va” , „lley”), samas kui varasem kaubamärk koosneb ühest kolmesilbilisest („ar” , 
„te” , „so”) sõnast. Samuti rõhutab ta, et foneetilisest küljest on taotletav kaubamärk varasemast kaubamärgist pikem.
18H
ageja leiab, et vastupidi apellatsioonikoja arvamusele ei saa väljendit „napa valley” 
vastandatud tähiste foneetilisest võrdlusest välja jätta, kuna avalikkus kasutaks ka u-
pade ostmisel kogu väljendit „artesa napa valley” ning seega on väljend taotletava kaubamärgi üks täiendav eristav osa.
19H
ageja väitel aitab asjaolu, et taotletava kaubamärgi sõnalisel osal „artesa” on Hi s-
paania keeles teatav kindel tähendus, kontseptuaalsest küljest kaasa varasema kaub a-
märgiga esinevate foneetiliste sarnasuste neutraliseerimisele, kuivõrd varasema ka u-
bamärgi sõnaline osa „arteso” , millel Hispaania keeles tähendus puudub, võib osutada näiteks mütoloogilisele isikule, keda on kujutatud sõnalisest osast ülalpool.
20H
ageja lisab, et kaks asjaomast kaubamärki jätavad erineva kontseptuaalse mulje, kuna 
taotletava kaubamärgi väljend „napa valley” annab tarbijatele kontseptuaalselt ühet ä-
henduslikku teavet ning kaubamärgi graafiline osa väljendab uudsuse ideed. Varas e-
ma kaubamärgi sõnaline ja kujutisosa seostavad tähist aga klassikalise mütoloogiaga.
II - 5418KOHTUOTSUS 23.11.2010 – KOHTUASI T-35/08
21Hageja täpsustab, et üldiselt turustatakse veine ja alkoholjooke kaubahallides, toidu -
poodides ja restoranides, mis võimaldab tarbijatel uurida pudelite etikette. Nii taju -
vad tarbijad asjaomaseid kaubamärke mitte foneetiliselt vaid visuaalselt.
22H
ageja rõhutab, et taotletavas kaubamärgis kasutatud väljend „napa valley” viitab 
geograafilisele päritolule, mis erineb varasema kaubamärgiga tähistatud kaupade p ä-
ritolust. See asjaolu aitab kaasa taotletava kaubamärgi ja varasema kaubamärgi eri s-
tamisele, kuna alkoholjookide geograafilist päritolu peetakse tavaliselt asjaoluks, mil -
lele keskmine tarbija pöörab suurt tähelepanu.
23H
ageja väidab lõpetuseks, et kuna tähistel on suured graafilised erinevused ning kuna 
kõnealuses kaubasektoris on tähiste väljanägemine olulisem kui nende kõla, siis või -
vad vastandatud kujutismärgid „turul rahulikult koos eksisteerida” .
24Üh
tlustamisamet ja menetlusse astuja vaidlevad kõigile hageja argumentidele vastu.
Üldkohtu hinnang
25Määr
use nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b kohaselt ei registreerita taotletavat ka u-
bamärki varasema kaubamärgi omaniku vastuseisu korral, kui identsuse või sar -
nasuse tõttu varasema kaubamärgiga ning identsuse või sarnasuse tõttu varasema 
II - 5419CODORNIU NAPA VS. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET – BODEGAS ONTAÑON (ARTESA NAPA VALLEY)
kaubamärgiga kaitstud kaupade või teenustega on tõenäoline, et territooriumil, kus 
varasem kaubamärk on kaitstud, võib avalikkus need omavahel segi ajada. Segiajamise tõenäosus hõlmab ka tõenäosust, et kaubamärki seostatakse varasema kaubamärgiga. 
Määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 2 punkti a alapunkti i (nüüd määruse nr 207/2009 
artikli 8 lõike 2 punkti a alapunkt i) alusel tähendab varasem kaubamärk ühenduses registreeritud kaubamärki, mille registreerimise taotluse kuupäev on varasem ühen -
duse kaubamärgi registreerimise taotluse kuupäevast.
26V
astavalt väljakujunenud kohtupraktikale on segiajamine tõenäoline, kui avalikkus 
võib arvata, et kõnealused kaubad ja teenused pärinevad samalt ettevõtjalt või oma -
vahel majanduslikult seotud ettevõtjatelt. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb segiajamise tõenäosust hinnata igakülgselt, vastavalt sellele, kuidas asjaomane avalikkus kõnealuseid tähiseid ja kaupu või teenuseid tajub, ning pidades silmas kõiki antud juhtumit iseloomustavaid asjaolusid, eelkõige tähiste sarnasuse ning nendega tähistatud kaupade või teenuste sarnasuse vastastikust sõltuvust (Üldkohtu 9. juuli 2003. aasta otsus kohtuasjas T-162/01: Laboratorios RTB vs. Siseturu Ühtlustamise 
Amet - Giorgio Beverly Hills (GIORGIO BEVERLY HILLS), EKL 2003, lk II-2821, punktid  30–33, ja 16.  detsembri 2008.  aasta otsus kohtuasjas T-259/06: Torres vs. 
Siseturu Ühtlustamise Amet – Navisa Industrial Vinícola Española (MANSO DE V E-
LASCO), kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punktid 23 ja 24).
27Määr
use nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b seisukohast eeldab segiajamise tõenäosus 
samal ajal nii vastandatud kaubamärkide identsust või sarnasust kui ka tähistatud 
kaupade või teenuste identsust või sarnasust. Tegemist on kumulatiivsete tingimu s-
tega (Üldkohtu 22. jaanuari 2009. aasta otsus kohtuasjas T-316/07: Commercy vs. Si-
seturu Ühtlustamise Amet - easyGroup IP Licensing (easyHotel), EKL 2009, lk II-43, 
punkt 42, ja 23. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-291/07: Viñedos y Bodegas Príncipe Alfonso de Hohenlohe vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Byass (ALFON -
SO), kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 25).
28P
eale selle tuleb segiajamise tõenäosuse igakülgse hindamise raames kohtuprakti -
ka kohaselt arvestada sellega, kuidas tajub kaubamärke asjaomast liiki kaupade või 
II - 5420KOHTUOTSUS 23.11.2010 – KOHTUASI T-35/08
teenuste keskmine tarbija, kes on piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelik 
ja arukas. Samuti tuleb silmas pidada, et keskmise tarbija tähelepanelikkuse aste võib eri liiki kaupade ja teenuste puhul olla erinev (Üldkohtu 13.  veebruari 2007.  aasta 
otsus kohtuasjas T-256/04: Mundipharma vs. Siseturu Ühtlustamise Amet - Altana 
Pharma (RESPICUR), EKL 2007, lk II-449, punkt 42, ja eespool viidatud kohtuotsus 
ALFONSO, punkt 27).
29Käe
soleval juhul hindas apellatsioonikoda segiajamise tõenäosust seoses ühenduse 
kahe kaubamärgiga, milleks on kaupu „alkoholjoogid (v.a õlu)” tähistav varasem ka u-
bamärk ning kaupadele „veinid, mis on toodetud ja villitud Napa Valley’s (California, USA)” taotletav kaubamärk. Apellatsioonikoda leidis vaidlustatud otsuse punktis 20, et varasema kaubamärgiga hõlmatud kaubad on taotletava kaubamärgiga hõlmatav a-
te kaupadega identsed, ning hageja ei ole seda otseselt vaidlustanud.
30S
amuti leidis apellatsioonikoda vaidlustatud otsuse punktis  16, et arvestades asja -
omaste kaupade olemust ning asjaolu, et varasem kaubamärk on ühenduse kaub a-
märk, siis koosneb asjaomane avalikkus Euroopa keskmistest tarbijatest, mida hageja 
ei ole samuti vaidlustanud.
V
astandatud tähiste võrdlus
31S
egiajamise tõenäosuse igakülgne hindamine peab vastandatud tähiste visuaalse, 
foneetilise ja kontseptuaalse sarnasuse osas rajanema neist jääval tervikmuljel, võt -
tes eelkõige arvesse nende eristavaid ja domineerivaid osi. Segiajamise tõenäosuse 
igakülgsel hindamisel on otsustav roll sellel, kuidas seda liiki kaupade või teenuste 
keskmine tarbija kaubamärke tajub. Keskmine tarbija tajub kaubamärki tervikuna 
II - 5421CODORNIU NAPA VS. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET – BODEGAS ONTAÑON (ARTESA NAPA VALLEY)
ega uuri selle eri detaile (vt Euroopa Kohtu 12. juuni 2007. aasta otsus kohtuasjas 
C-334/05 P: Siseturu Ühtlustamise Amet vs.  Shaker, EKL 2007, lk I-4529, punkt 35 ja 
seal viidatud kohtupraktika).
32Kahe k
aubamärgi sarnasuse hindamine ei tähenda seda, et arvesse tuleb võtta vaid 
kombineeritud kaubamärgi ühte koostisosa ja võrrelda seda teise kaubamärgiga. Selle asemel tuleb võrdlemisel uurida iga kõnealust kaubamärki tervikuna, mis ei välista, et asjaomase avalikkuse mälus tekkinud tervikmuljes võib kombineeritud kaubamärgist 
mõnel juhul domineerida üks või mitu selle koostisosa (vt eespool viidatud kohtuot -
sus Siseturu Ühtlustamise Amet vs . Shaker, punkt 41 ja seal viidatud kohtupraktika). 
Üksnes siis, kui kaubamärgi kõik teised koostisosad on tähtsusetud, võib hinnata sar -
nasust ainult domineeriva osa põhjal (eespool viidatud Euroopa Kohtu otsus Siseturu 
Ühtlustamise Amet vs.  Shaker, punkt 42, ja 20. septembri 2007. aasta otsus kohtua s-
jas C-193/06 P: Nestlé vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, kohtulahendite kogumikus ei 
avaldata, punkt 43). Sellise juhtumiga saab olla tegemist siis, kui nimetatud koostisosa võib asjaomase avalikkuse mällu jäänud kaubamärgi kujutises üksi domineerima ha -
kata, nii et selle kaubamärgi teised koostisosad on märgi tervikmuljes tähtsusetud (eespool viidatud kohtuotsus Nestlé vs . Siseturu Ühtlustamise Amet, punkt 43).
33Käe
soleval juhul leidis apellatsioonikoda, et asjaomastel kaubamärkidel on samad 
kõige eristavamad ja domineerivamad osad ning seega on need visuaalselt ja foneeti -
liselt teataval määral sarnased.
34H
ageja leiab selles osas, et graafiline osa ei ole tähistest jäävas tervikmuljes tähtsusetu 
ning vaidlustab väite, et apellatsioonikoda võttis segiajamise hindamisel arvesse ük s-
nes sõnalisi osi.
II - 5422KOHTUOTSUS 23.11.2010 – KOHTUASI T-35/08
– Visuaalne sarnasus
35V
astavalt kohtupraktikale tuleb hinnates seda, kas kombineeritud kaubamärgi üks 
või mitu koostisosa on domineerivad, arvesse võtta iseäranis iga koostisosa erioma -
seid omadusi ning neid teiste koostisosade eriomaste omadustega võrrelda. Lisaks 
ja täiendavalt võib arvesse võtta erinevate koostisosade suhtelist tähtsust kombi -
neeritud kaubamärgi kujutises (Üldkohtu 23.  oktoobri 2002.  aasta otsus kohtua s-
jas T-6/01: Matratzen Concord vs. Siseturu Ühtlustamise Amet - Hukla Germany 
(MATRATZEN), EKL 2002, lk II-4335, punkt 35, ja 13. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas T-242/06: Cabrera Sánchez vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Indust -
rias Cárnicas Valle (el charcutero artesano), kohtulahendite kogumikus ei avaldata, 
punkt 47).
36S
eega tuleb kontrollida, kas sõnaline osa on vastandatud kaubamärkidest jäävas ter -
vikmuljes domineeriv osa.
37E
siteks tuleb märkida, et kui tähis koosneb nii kujutisosadest kui ka sõnalistest osa -
dest, siis ei tähenda see automaatselt, et alati tuleb pidada domineerivaks osaks sõna -
list osa (vt selle kohta Üldkohtu 24. novembri 2005. aasta otsus kohtuasjas T-3/04: Si -
monds Farsons Cisk vs. Siseturu Ühtlustamise Amet - Spa Monopole (KINJI by SPA), 
EKL 2005, lk II-4837, punkt 45). Kombineeritud kaubamärgis võib kujutisosal olla s õ-
nalise osaga võrdväärne positsioon (vt selle kohta Üldkohtu 12. detsembri 2002. aasta 
otsus kohtuasjas T-110/01: Vedial vs. Siseturu Ühtlustamise Amet - France Distr i-
bution (HUBERT), EKL 2002, lk II-5275, punkt 53, ja eespool viidatud kohtuotsus el 
charcutero artesano, punkt 55).
II - 5423CODORNIU NAPA VS. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET – BODEGAS ONTAÑON (ARTESA NAPA VALLEY)
38Teiseks võib, nagu eespool punktis 32 märgitud, sarnasust hinnata ainult domine e-
riva osa põhjal üksnes siis, kui kaubamärgi kõik teised koostisosad on tähtsusetud.
39V
astupidi apellatsioonikoja järeldusele ei ole kahes vastandatud kaubamärgis esinev 
sõnaline osa käesoleval juhul domineeriv osa, kui võtta ühelt poolt arvesse asjaoma s-
te kaubamärkide erinevaid kujutisosi ning teiselt poolt asjaomaste osade positsiooni 
tähises. Nimetatud kujutisosad, eelkõige nende kuju, suurus, värvus ning asjaolu, et need on paigutatud sõnalisest osast ülespoole, aitavad üheselt selgeks teha, milline on asjaomastest kaubamärkidest avalikkuse mällu jääv kuvand, mistõttu ei saa kujutisosa 
olla kaubamärkide tajumisel tähtsusetu.
40T
arbijatele varasemast kaubamärgist meelde jääval kuvandil on must-valgelt ku -
jutatud kentauri seljas istuv ratsanik ja need kaks isikut hoiavad käes pulka, mille 
mõlemas otsas ripub amfora vaas, kujutise all on suurtähtedega kirjas sõna „arteso” . 
Taotletavast kaubamärgist aga jääb tarbijale meelde vertikaalne ristkülik, millest ülal -
pool on esiteks hallipõhjaline lookleva motiiviga kolmnurk, mille all on mustal taustal 
kuldsete suurtähtedega kirjas sõna „artesa” , ning teiseks on selle allosal mustal taustal kuldsete suurtähtedega kirjas väljend „napa valley” .
41N
agu hageja õigesti märkis, tuleb vastandatud tähiste visuaalset võrdlust seetõttu läbi 
viia kõigi erinevate koostisosade, nii kujutis- kui sõnaliste osade põhjal.
II - 5424KOHTUOTSUS 23.11.2010 – KOHTUASI T-35/08
42Neil asjaoludel tuleb vastandatud tähiste sarnasust analüüsides lähtuda sellest, millise 
tervikmulje nende erinevad koostisosad jätavad ning kontrollida, kas tehtud viga mõ -
jutab apellatsioonikoja uurimise tulemusel tehtud järeldust.
43V
astavalt kohtupraktikale ei võimalda ainuüksi asjaolu, et kaks vastandatud kaub a-
märki sisaldavad sarnaseid sõnalisi osi, järeldada, et vastandatud tähised on visuaal -
selt sarnased. Erilise kujuga kujutisosade olemasolu tähistes võib kaasa tuua selle, et igast tähisest jääv tervikmulje on erinev (vt selle kohta Üldkohtu 9. juuli 2003. aasta 
 
ot
sus kohtuasjas T-156/01: Laboratorios RTB vs . Siseturu Ühtlustamise Amet - Gior -
gio Beverly Hills (GIORGIO AIRE), EKL  2003, lk  II-2789, punktid  73 ja  74, ning  
e
espool viidatud kohtuotsus KINJI by SPA, punkt 48).
44N
agu eespool punktis  39 rõhutatud, on vastandatud tähistel suured erinevused 
graafiliste osade kuju, suuruse ja värvi osas, mis koosneb varasema kaubamärgi osas must-valgest kentauri seljas istuva ratsaniku kujutisest ning taotletava kaubamärgi osas erivärvilisest lookleva motiivi ning ristkülikule paigutatud kolmnurga kujutisest. Nendest erinevustest hoolimata annab asjaomaste tähise võrdlus tunnistust sõnaliste osade „arteso” ja „artesa” suurest sarnasusest, kuna need on kirjutatud sarnaste suur -
tähtedega, paigutatud tähisel sarnast viisi graafilise osa alla, ning kuna nende ainus erinevus on värvus ning viimane täishäälik. Sõnaline osa „napa valley” eristub oma paigutuse, tähtede suuruse – mis on osas „artesa” kasutatud tähtedega võrreldes väik -
semad – ning osa „napa valley” moodustavate tähtede väikeste vahede poolest taot -
letava kaubamärgi tervikust väga vähe ning on selle kaubamärgi teisejärguline osa, 
millel ei ole vastandatud tähiste visuaalsel eristamisel määravat rolli. Seetõttu võimal -
dab asjaolu, et kahes tähises on ühine sõnaline osa „artes” , vastupidi hageja väidetele 
järeldada, et need kaubamärgid on visuaalselt vähesel määral sarnased.
II - 5425CODORNIU NAPA VS. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET – BODEGAS ONTAÑON (ARTESA NAPA VALLEY)
45Eelnimetatud kaalutlusi arvestades leiab Üldkohus, et vastandatud tähised on v i-
suaalselt vähesel määral sarnased.
– F
oneetiline sarnasus
46F
oneetilisest küljest ei saa vaidlustada asjaolu, et kahes asjaomases kaubamärgis esit a-
tud sõnalised osad „arteso” ja „artesa” on väga sarnased. Nagu eespool punktis 44 juba 
märgitud, erinevad nimetatud sõnad üksnes viimase täishääliku poolest.
47S
amas märgib hageja, et apellatsioonikoda tegi vea, kui ei arvestanud vastandatud t ä-
histe foneetilisel võrdlemisel taotletava kaubamärgi sõnalise osaga „napa valley” , mis toob tähiste erinevused veelgi enam esile.
48S
elles osas tuleb kõigepealt märkida, et taotletava kaubamärgi väljend „artesa napa 
valley” jätab sõnaga „arteso” võrreldes teistsuguse foneetilise mulje.
49Sii
ski on väljendil „napa valley” sõnaga „artesa” võrreldes teisejärguline positsioon 
ning taotletava kaubamärgi teisejärgulise osana jätaks asjaomane avalikkus kõnealuse 
kaubamärgi väljaütlemisel selle lisamata. Nagu apellatsioonikoda vaidlustatud otsuse punktis 32 märkis, tajub asjaomane inglise keelt kõnelev avalikkus seda osa pigem 
kui kõnealuste kaupade geograafilise päritolu tähist mitte kui taotletava kaubamärgi 
II - 5426KOHTUOTSUS 23.11.2010 – KOHTUASI T-35/08
eristavat osa. Seetõttu on väga tõenäoline, et tarbijad piirduvad taotletavale kaub a-
märgile viidates sõna „artesa” mainimisega (Üldkohtu 14. novembri 2007. aasta ot -
sus kohtuasjas T-101/06: Castell del Remei vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – B o-
degas Roda (CASTELL DEL REMEI ODA), kohtulahendite kogumikus ei avaldata, 
punkt 66). Seetõttu ei piisa vastupidi hageja väidetele vastandatud tähiste foneetilise sarnasuse välistamiseks sõnalisest osast „napa valley” .
50Ee
ltoodut arvestades tuleb järeldada, et kaks vastandatud tähist on foneetiliselt väga 
sarnased.
– Kontseptuaalne sarnasus
51K
ohtupraktika kohaselt võivad kontseptuaalsed erinevused neutraliseerida visuaal-
sed ja foneetilised sarnasused, kui vähemalt ühel asjaomasel kaubamärgil neist ka u-
bamärkidest on asjaomase avalikkuse jaoks selge ja kindlaksmääratud tähendus, nii 
et avalikkus seda kohe mõistab (Üldkohtu 14. oktoobri 2003. aasta otsus kohtuasjas 
T-292/01: Phillips-Van Heusen vs. Siseturu Ühtlustamise Amet - Pash Textilvertrieb 
und Einzelhandel (BASS), EKL 2003, lk II-4335, punkt 54).
52Käe
soleval juhul, nagu apellatsioonikoda vaidlustatud otsuse punktis  34 märkis, 
puudub sõnal „arteso” igasugune semantiline tähendus ning sõna „artesa” , mis t ä-
hendab teatava kindla kujuga taignasõtkumise nõu, on Hispaania keeles vähesel 
määral kasutusel, kuna seda kasutab üksnes erialaspetsialistidest koosnev avalikkus. Kuna sõna „artesa” on hispaaniakeelne sõna, siis ei ole sellel asjaomase hispaania 
keelt mittekõneleva ühenduse laia avalikkuse silmis tähendust. Seetõttu ei omista 
II - 5427CODORNIU NAPA VS. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET – BODEGAS ONTAÑON (ARTESA NAPA VALLEY)
eespool punktis 30 määratletud asjaomane avalikkus neile sõnalistele osadele kon t-
septuaalset sisu.
53V
astupidi hageja väidetele tuleb järeldada, et väljend „napa valley” ei ole piisav väl -
timaks, et asjaomane avalikkus võib arvata, et kõnealused kaubad pärinevad samalt 
ettevõtjalt või omavahel majanduslikult seotud ettevõtjatelt. Nagu eespool punktis 49 märgitud, tajuks asjaomase avalikkuse oluline osa kõnealust väljendit vastavate ka u-
pade geograafilise tähisena, ilma et asjaomane avalikkus omistaks tähisele eriomast kontseptuaalset sisu.
54H
ageja argument, mille kohaselt osutavad vastandatud tähiste kujutisosad erinevatele 
kontseptsioonidele, ei lükka seda järeldust ümber. Ühelt poolt vihjab kentauri seljas istuv ratsanik, kes hoiab käes amfora vaasidega pulka, veini mütoloogilisele päritolule ning viitab seega veinile ning selle tootmisele. Seega viitab asjaomane tähis asjaomase 
avalikkuse silmis veinile, nii et viitel puudub asjaomase avalikkuse jaoks selge ja kind -
laksmääratud tähendus, mis võiks kaht tähist kontseptuaalselt eristada.
55T
eiselt poolt muudab taotletava kaubamärgi graafilise osa stiliseering teatava kon t-
septuaalse sisu ülekandmise ning eelkõige selle selge tajumise keskmise tarbija poolt 
raskeks. Seetõttu ei ole võimalik järeldada, et taotletav kaubamärk vihjab viimasest 
jääva tervikmulje põhjal modernsuse ideele, mida asjaomane avalikkus kohe mõistab.
II - 5428KOHTUOTSUS 23.11.2010 – KOHTUASI T-35/08
56Eeltoodut arvestades tuleb järeldada, et kontseptuaalsest küljest ei näe tarbijad asja -
omastes tähistes ühtki konkreetset semantilist kõrvaltähendust, mis võimaldaks neil 
kaht asjaomast tähist eristada või sarnaseks pidada.
S
egiajamise tõenäosuse igakülgne hindamine
57S
egiajamise tõenäosuse igakülgne hindamine eeldab arvestamist asjaomaste tegurite 
teatava vastastikuse sõltuvusega, eriti asjaomaste kaubamärkide ning nendega tähi s-
tatavate kaupade ja teenuste vastastikuse sõltuvusega. Nii võib tähistatavate kaupade või teenuste vähese sarnasuse kompenseerida kaubamärkide suur sarnasus ning va s-
tupidi (vt analoogia alusel Euroopa Kohtu 29. septembri 1998. aasta otsus C-39/97: Canon, EKL 1998, lk I-5507, punkt 17, Üldkohtu 14. detsembri 2006. aasta otsus liide -
tud kohtuasjades T-81/03, T-82/03 ja T-103/03: Mast-Jägermeister vs. Siseturu Üh t-
lustamise Amet - Licorera Zacapaneca (VENADO raamiga jm), EKL 2006, lk II-5409, punkt 74).
58Käe
soleval juhul leidis apellatsioonikoda, et visuaalselt on võrreldavad tähised teat a-
val määral sarnased ja foneetiliselt on need sarnased, ning järeldas asjaomaste kaup a-
de põhjal, et kahe kaubamärgi segiajamine on tõenäoline.
59S
eevastu leiab hageja, et tähistel on graafilisest küljest mitu olulist erinevust ning et 
kõnealuse kaubasektori tähiste visuaalse külje olulisust arvestades võivad vastand a-
tud kaubamärgid turul „rahulikult koos eksisteerida” .
II - 5429CODORNIU NAPA VS. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET – BODEGAS ONTAÑON (ARTESA NAPA VALLEY)
60Selles osas tuleb täpsustada, et segiajamise tõenäosuse igakülgsel hindamisel ei ole 
visuaalsel, foneetilisel ja kontseptuaalsel küljel alati sama kaal ning seega tuleb ana -
lüüsida objektiivseid tingimusi, milles asjaomased kaubamärgid võivad turul esineda 
(Üldkohtu 6. oktoobri 2004. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-117/03–T-119/03 ja 
T-171/03: New Look vs. Siseturu Ühtlustamise Amet - Naulover (NLSPORT, NLJE -
ANS, NLACTIVE ja NLCollection, EKL 2004, lk II-3471, punkt 49).
61T
ähiste sarnaste või erinevate elementide tähtsus võib sõltuda eelkõige asjaoma s-
te märkide eriomastest omadustest või vastavate kaupade ja teenuste turustami s-
tingimustest. Kui asjaomaste kaubamärkidega tähistatud kaupu müüakse tavaliselt 
iseteeninduskauplustes, kus tarbija peab usaldama kaubal olevat kaubamärgi kuju -
tist, on tähiste visuaalne sarnasus üldiselt tähtsam (eespool viidatud kohtuotsused 
NLSPORT, NLJEANS, NLACTIVE ja NLCollection, punkt 49, ja el charcutero art e-
sano, punkt 80). Kui aga asjaomaseid kaupu müüakse eelkõige suulise nõudmise alu -
sel, on tavaliselt suurem tähtsus tähiste foneetilisel sarnasusel (Üldkohtu 8. veebruari 
2007. aasta otsus kohtuasjas T-88/05: Quelle vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Nars 
Cosmetics (NARS), kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 68).
62V
einide sektoris on erinevalt eespool viidatud kohtuotsuses KINJI by SPA (punk -
tid 57 ja 58) käsitletud alkoholivabadest jookide sektorist kõnealuste kaupade tarbi -
jad harjunud nendele eelkõige baarides või restoranides, milles tellitakse veine suu -
liselt pärast nende nime veinikaardil nägemist, osutama ja neid ära tundma sõnalise 
osa alusel, mis neid identifitseerib (Üldkohtu 13. juuli 2005. aasta otsus kohtuasjas T-40/03: Murúa Entrena vs . Siseturu Ühtlustamise Amet - Bodegas Murúa (Julián 
Murúa Entrena), EKL 2005, lk II-2831, punkt 56, ja 12. märtsi 2008. aasta otsus koh -
tuasjas T-332/04: Sebirán vs.  Siseturu Ühtlustamise Amet – El Coto De Rioja (Coto 
D’Arcis), kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 38). Seetõttu tuleb antud juhul 
omistada suurt tähtsust asjaomaste tähiste foneetilisele sarnasusele.
II - 5430KOHTUOTSUS 23.11.2010 – KOHTUASI T-35/08
63Käesoleval juhul on tuvastatud, et kahe kaubamärgiga hõlmatavad asjaomased ka u-
bad, nimelt veinid, on identsed, ning et kõnealused tähised on foneetiliselt väga sar -
nased ja visuaalselt vähesel määral sarnased. Neil asjaoludel leiab Üldkohus, et ar -
vestades seda, kuidas tarbijad kõnealustele kaupadele osutavad, ning eelkõige seda, 
millist tähtsust tuleb omistada foneetilisele sarnasusele, siis on nende kahe tähise s e-
giajamine määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses tõenäoline.
64P
eale selle ei välista segiajamise tõenäosust asjaolu, et taotletava kaubamärgiga hõl -
matavad kaubad on toodetud, nagu asjaomasel kaubamärgil märgitud, Napa orus (Napa valley). Kohtupraktika kohaselt võib segiajamise tõenäosus asjaomase avalik -
kuse jaoks olemas olla ka siis, kui vastavad kaubad on toodetud erinevates kohtades (eespool viidatud kohtuotsus Canon, punktid 29 ja 30, ning Üldkohtu 8. detsemb -
ri 2005.  aasta otsus kohtuasjas T-29/04: Castellblanch vs. Siseturu Ühtlustamise 
Amet - Champagne Roederer (CRISTAL CASTELLBLANCH), EKL 2005, lk II-5309, punkt 52).
65S
eetõttu tuleb väide tagasi lükata ning jätta hagi tervikuna rahuldamata.
Kohtukulud
66E
simese Astme Kohtu kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud 
pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna üh t-
lustamisameti ja menetlusse astuja on kohtukulude hüvitamist nõudnud ja hageja on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud mõista välja hagejalt.
II - 5431CODORNIU NAPA VS. SISETURU ÜHTLUSTAMISE AMET – BODEGAS ONTAÑON (ARTESA NAPA VALLEY)
Esitatud põhjendustest lähtudes
ÜLDKOHUS (teine koda)
otsustab:
1. Jätta hagi rahuldamata.
2. Mõista kohtukulud välja Codorniu Napa, Inc’ilt.
Pelikánová  Jürimäe  Soldevila Fragoso
Kuulutatud avalikul kohtuistungil 23. novembril 2010 Luxembourgis.
Allkirjad