Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnike hagid – Põhjendatud huvi – Hagi, mis on esitatud kehtetuks tunnistatud akti peale – Kehtestuks tunnistamise ja tühistamise vastav mõju

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

2. Ametnikud – Töölevõtmine – Konkurss – Konkurss kvalifikatsiooni ja katsete põhjal – Ülikoolidiplomite nõue – Ülikoolidiplomi mõiste – Hindamine selle riigi õigusaktide kohaselt, kus õpingud läbiti – Konkursikomisjoni ja ametisse nimetav asutuse kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid

1. Otsuse tühistamine tähendab selle kehtetust tagasiulatuvalt, samas kui selle kehtetuks tunnistamine tähendab selle kehtetust edasiulatuvalt. Sellest tuleneb, et kuigi hagi, mis on esitatud otsuse peale, mis on tagasi võetud enne nimetatud hagi esitamist, on põhimõtteliselt esemetu ning see tuleb vastuvõetamatuse tõttu jätta läbi vaatamata, siis ametnikul säilib põhjendatud huvi vaidlustada otsus, mis ainult tunnistati kehtetuks, mitte ei tühistatud, kui selle akti tühistamine Avaliku Teenistuse Kohtu poolt võib iseenesest omada õiguslikke tagajärgi.

(vt punkt 28)

Viide:

Esimese Astme Kohus: 14. september 1995, liidetud kohtuasjad T‑480/93 ja T‑483/93: Antillean Rice Mills jt vs. komisjon (punkt 60).

2. Kvalifikatsioonide ja katsete põhjal läbiviidava konkursi komisjoni ülesanne on üksikjuhtumite kaupa hinnata, kas kõikide kandidaatide esitatud diplomid ja tõendatud töökogemus vastavad personalieeskirjades ja asjaomases konkursiteates nõutud tasemele. Kõikide vastupidiste sätete puudumisel, mis sisalduks kas töölevõtmiseks korraldatavatele konkurssidele kohaldatavas määruses või direktiivis või konkursiteates, on ülikooliharidust tõendava diplomi omamise nõuet tingimata vaja tõlgendada diplomina selle liikmesriigi seaduses antud tähenduse mõttes, kus kandidaat teostas oma õpingud, millele ta viitab.

Eriti kui küsimuse all on diplomi ja konkursi valdkonna või nõutud töökogemuse olemuse või kestuse seos, siis liidu kohus leiab, et konkursikomisjonil on ulatuslik kaalutlusõigus ning Avaliku Teenistuse Kohus peab piirduma selle kontrollimisega, kas kaalutlusõiguse kasutamisel ei tehtud ilmset hindamisviga.

Seevastu kui kõne all on see, kas selles riigis, kus diplom väljastati, on see õigusnormidega tunnustatud või kas see vastab neid õigusnorme arvestades konkursiteatega nõutud tasemele, siis liidu kohus on arvamusel, et tõlgendus, mille konkursikomisjon annab liikmesriigi õigusnormidele, ei kuulu tema ulatusliku kaalutlusõiguse alla ning see tõlgendus peab hindamisvea suhtes just olema liidu kohtu täieliku kontrolliga hõlmatud.

Samu põhimõtteid tuleb samuti kohaldada juhtudel, kui ametisse nimetav asutus leiab vastupidi konkursikomisjoni varasemale hinnangule, et kandidaadi diplomit ei tunnustata selle riigi õigusnormidega, kus see väljastati või see ei vasta neid õigusnorme arvestades konkursiteatega nõutud tasemele. Nimelt ei õigusta ükski põhjus sellisel juhul seda, et liidu kohus piirdub ametisse nimetava asutuse otsuste puhul piiratud kontrolliga ilmse hindamisvea suhtes, samas kui konkursikomisjoni otsused omakorda on hindamisvea suhtes hõlmatud liidu kohtu täieliku kontrolliga.

(vt punktid 45 ja 48–52)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 28. november 1991, kohtuasi T‑158/89: Van Hecken vs. MSK (punkt 22); 11. veebruar 1992, kohtuasi T‑16/90: Panagiotopoulou vs. parlament (punktid 50–53); 3. märts 1994, kohtuasi T‑82/92: Cortes Jimenez jt vs. komisjon (punkt 33); 9. detsember 1999, kohtuasi T‑299/97: Alonso Morales vs. komisjon (punkt 60).

Avaliku Teenistuse Kohus: 30. november 2009, kohtuasi F‑83/07: Zangerl‑Posselt vs. komisjon (punkt 51); 20. juuni 2012, kohtuasi F‑83/11: Cristina vs. komisjon (punkt 67).