Ühest küljest väljendab ELTL artikkel 345 aluslepingute neutraalsust omandi õigusliku režiimi suhtes liikmesriikides. Selles osas ei ole aluslepingutega põhimõtteliselt vastuolus ei ettevõtjate riigistamine ega nende erastamine. Sellest järeldub, et erastamise keeld, mille kohaselt ei tohi liikmesriigi territooriumil tegutseva elektri või gaasi jaotusvõrgu halduri aktsiad kuuluda ühelegi eraõiguslikule isikule, on hõlmatud ELTL artikliga 345. Siiski ei jää liikmesriikides olemasolevad omandi õiguslikud režiimid selle sätte mõjul ELT lepingu aluseeskirjade, ning eelkõige diskrimineerimiskeelu, asutamisvabaduse ja kapitali vaba liikumist käsitlevate aluseeskirjade kohaldamisalast välja.

ELTL artiklit 345 tuleb tõlgendada nii, et see hõlmab liikmesriigi sellist erastamise keelu korda, mille kohaselt peavad selle riigi territooriumil tegutseva elektri või gaasi jaotusvõrgu halduri aktsiad otseselt või kaudselt kuuluma siseriiklikes õigusnormides kindlaks määratud riiklikele ametivõimudele. Samas ei tähenda see tõlgendus seda, et ELTL artikkel 63 ei oleks kohaldatav siseriiklike õigusnormide suhtes, mis keelavad elektri või gaasi jaotusvõrkude haldurite erastamise või mis keelavad ühelt poolt omandi- või kontrollisuhted äriühingute, mis kuuluvad kontserni, kuhu kuulub selle riigi territooriumil tegutsev elektri või gaasi jaotusvõrgu haldur, ja äriühingute, mis kuuluvad kontserni, kuhu kuulub ettevõtja, kes tegeleb samal territooriumil elektri või gaasi tootmise, tarnimise või kauplemisega, vahel ning teiselt poolt asjaomase võrgu haldamist kahjustada võivad tehingud või tegevused sellise halduri või kontserni poolt, kuhu ta kuulub.

Mis puudutab erastamise keelu korda, mille kohaselt peavad asjaomase liikmesriigi territooriumil tegutseva elektri või gaasi jaotusvõrgu halduri aktsiad otseselt või kaudselt kuuluma siseriiklikes õigusnormides kindlaks määratud riiklikele ametivõimudele, ja mis kuulub ELTL artikli 345 kohaldamisalasse, siis võib eesmärke, millest seadusandja on omandi õigusliku režiimi valikul lähtunud, võtta arvesse kui ülekaalukast üldisest huvist tulenevaid põhjuseid, et õigustada kapitali vaba liikumise piirangut. Nimelt, kuigi ELTL artikkel 345 ei saa õigustada kapitali vaba liikumist käsitlevate eeskirjade piiramist, ei tähenda see aga seda, et huvi, millest seadusandja lähtub elektri või gaasi jaotusvõrgu halduri riikliku või eraõigusliku omandi režiimi valikul, ei võiks arvesse võtta kui üldist ülekaalukat huvi. Siseriiklikes õigusnormides kehtestatud omandi õigusliku režiimi, mis kuulub ELTL artikli 345 kohaldamisalasse, valiku aluseks olevad kaalutlused kujutavad endast tegureid, mida võib arvesse võtta kui kapitali vaba liikumise piiranguid õigustada võivaid elemente.

Mis puudutab siseriiklikke õigusnorme, mis keelavad elektri ja gaasi jaotusvõrkude halduritele esiteks omada sidemeid ettevõtjatega, kes tegelevad elektri või gaasi tootmise, tarnimise või kauplemisega, või teiseks võrgu haldamist kahjustada võivad tegevused, siis võivad eesmärgid, milleks on võidelda laias tähenduses ristsubsideerimise, sealhulgas strateegilise teabe vahetamise vastu, tagada elektri- ja gaasiturgude läbipaistvus või hoida ära konkurentsi moonutamist, ülekaalukast üldisest huvist tuleneva põhjusena põhimõtteliselt õigustada nende õigusnormidega seatud kapitali vaba liikumise piiranguid. Siiski on veel vaja, et asjaomased piirangud oleksid kavandatud eesmärkidele kohased ja ei läheks kaugemale, kui on nende eesmärkide saavutamiseks vajalik; seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

(vt punktid 52, 53, 55, 66–68 ja resolutsiooni punkt 2)