Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Kollektiivse turgu valitseva seisundi tekkimine, mis takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul

(Nõukogu määrus nr 4064/89)

2. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Kollektiivne turgu valitsev seisund, mis takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 2 lõige 3)

3. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Kollektiivse turgu valitseva seisundi tekkimine, mis takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 2 lõige 3)

4. Konkurents – Koondumised – Kollektiivse turgu valitseva seisundi tekkimise oht või olemasolu, mis takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul

(Nõukogu määrus nr 4064/89)

5. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivaks kuulutamine määruse nr 4064/89 artikli 6 lõike 1 punkti b alusel

(EÜ artikkel 253; nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 6 lõike 1 punkt b)

6. Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus

(EÜ artikkel 253; nõukogu määrus nr 17, artikkel 3 ja nõukogu määrus nr 4064/89)

7. Konkurents – Koondumised – Komisjonipoolne läbivaatamine

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikkel 2)

8. Konkurents – Koondumised – Haldusmenetlus – Vastuväiteteatis

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikkel 2)

9. Konkurents – Koondumised – Haldusmenetlus

(Nõukogu määrus nr 4064/89)

10. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Kollektiivse turgu valitseva seisundi tugevnemine, mis takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 2 lõige 3)

11. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Kollektiivse turgu valitseva seisundi tekkimine või olemasoleva turgu valitseva seisundi tugevnemine

(Nõukogu määrus nr 4064/89, artikli 2 lõige 3)

12. Konkurents – Koondumised – Ühisturuga kokkusobivuse hindamine – Kollektiivse turgu valitseva seisundi tekkimine, mis takistab märkimisväärselt tõhusat konkurentsi ühisturul

(Nõukogu määrus nr 4064/89)

Summary

1. Määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumise üle raames peab komisjon seoses kollektiivse turgu valitseva seisundi tekkimise ohuga hindama, kas menetletav koondumine toob endaga kaasa olukorra, kus tõhus konkurents asjaomasel turul on märkimisväärselt takistatud koondumises osalevate ettevõtjate ja ühe või mitme muu ettevõtja poolt, kes tänu omavahelistele sidemetele võivad koos kasutusele võtta ühise käitumisliini turul ja tegutseda märkimisväärsel määral teistest konkurentidest, oma klientuurist ja lõpuks ka tarbijatest sõltumatult.

Selline prognoosiv analüüs eeldab nende asjaolude tähelepanelikku uurimist, mis on juhtumist sõltuvalt asjakohased hindamaks selle koondumise mõju konkurentsitingimustele viidatud turul, ning komisjon peab esitama veenvaid tõendeid.

Tegemist ei ole tegelikult minevikusündmuste uurimisega, mille kohta on sageli käepärased tõendid, mis võimaldavad mõista sündmuste põhjusi, jutt ei ole ka parajasti käimasolevatest sündmustest, vaid asi seisneb tulevikus suurema või väiksema tõenäosusega asetleidvate sündmuste prognoosimises, kui ei võeta vastu otsust kavandatava koondumise keelamise või selle tingimuste täpsustamise kohta. Niisiis eeldab selline uuring erinevate põhjuse ja tagajärje ahelate ettekujutamist, et arvesse võtta need, mille tõenäosus on kõige suurem.

(vt punktid 245, 248, 522, 523)

2. Kollektiivne turgu valitsev seisund, mis oluliselt kahjustab tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulises osas, võib tekkida koondumise tagajärjel, kui asjaomase turu omadusi ja selle turu struktuuris koondumise toimumisega tekkivat muutust silmas pidades on selle tagajärjeks see, et üldisi huve arvestades peab valitseva seisundiga oligopoli iga liige võimalikuks, majanduslikult mõistlikuks ja seega eelistatuks võtta jäädavalt ühine käitumisliin turul, et müüa konkureerivatest hindadest odavamalt, ilma et nad peaksid sõlmima kokkuleppe või läbi viima kooskõlastatud tegevust EÜ artikli 81 tähenduses, ja teha seda ilma, et tegelikud või võimalikud konkurendid ja ammugi mitte kliendid või tarbijad saaksid tõhusalt reageerida.

(vt punkt 246)

3. Koondumise järel kollektiivse turgu valitseva seisundi tekkimiseks, mis märkimisväärselt takistab tõhusat konkurentsi ühisturul või selle olulisel osal, on vaja kolme tingimust. Esiteks peab turg olema piisavalt läbipaistev, et oma käitumist kooskõlastavad ettevõtjad saaksid piisavalt jälgida, kas kooskõlastamise eeskirju täidetakse. Teiseks nõuab distsipliin, et esineks mingil kujul hoiatusmehhanism kõrvalekalduva käitumise tarvis. Kolmandaks ei saa kooskõlastamises mitteosalevate ettevõtjate, näiteks praegused või tulevased konkurendid, ning klientide reaktsioonid kahtluse alla seada kooskõlastamisest oodatud tulemusi.

(vt punkt 247)

4. Kui komisjon peab määrusega nr 4064/89 kehtestatud ettevõtjate koondumiste kontrolli raames kollektiivse turgu valitseva seisundi, mis märkimisväärselt kahjustab tõhusat konkurentsi ühisturul, tekkimise riski hindamiseks olenevalt olukorrast tegema täpse ennustuse turu ja konkurentsitingimuste võimalikust arengust prognoosiva analüüsi põhjal, mis tähendab keerulisi majanduslikke hinnanguid, mille tegemisel on komisjonil lai kaalutlusruum, siis kollektiivse turgu valitseva seisundi olemasolu tuvastamine tugineb aga otsuse hetkel esineva olukorra konkreetsele analüüsile. Kollektiivse turgu valitseva seisundi olemasolu tuvastamine peab lähtuma reast tõendatud mineviku või oleviku faktidest, mis tõendavad konkurentsi olulist kahjustamist turul, sest teatud ettevõtjad on saanud võimu võtta koos ühine käitumisliin, mis on mõnel määral hinnatav, ja teha seda sõltumatult oma konkurentidest, klientidest ja tarbijatest.

Sellest tuleneb, et kollektiivse turgu valitseva seisundi olemasolu hindamisel võib kollektiivse turgu valitseva seisundi tekkimiseks vajalikke tingimusi, mis tuletati kollektiivse turgu valitseva seisundi mõiste teoreetilisest analüüsist ja mis on küll kindlasti vajalikud, vajaduse korral ka kaudselt tõendada, lähtudes kõigist kaudsetest ja otsestest ja isegi väga heterogeensetest tõenditest kollektiivse turgu valitseva seisundi olemasolust lahutamatutest märkidest, väljendustest ja fenomenidest.

Seega võib eeskätt hindade tihe ühtlustamine üle pika aja, eriti kui hinnad on konkurentsivõimelistest hindadest kõrgemad, koos teiste kollektiivse turgu valitseva seisundi tüüpiliste teguritega olla piisav, kui puudub muu mõistlik selgitus, et tõendada kollektiivse turgu valitseva seisundi olemasolu, isegi kui puuduvad kindlad otsesed tõendid turu olulisest läbipaistvusest, arvestades et seda läbipaistvust võib sellistes tingimustes eeldada.

(vt punktid 250–252)

5. Kui komisjon kuulutab koondumise ühisturuga kokkusobivaks määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumise üle artikli 6 lõike 1 punkti b alusel, siis on põhjendamiskohustuse vaatenurgast vajalik ja piisav tingimus, et selles otsuses esitatakse selgelt ja üheselt mõistetavalt need põhjused, miks komisjoni arvates koondumine ei tekita tõsiseid kahtlusi ühisturuga kokkusobivuse osas. Siiski ei saa sellest kohustusest tuleneda asjaolu, et sellises olukorras oleks komisjonil kohustus esitada põhjendused kõikide õiguslike ja faktiliste asjaolude kohta, mis võivad omada seost teatatud koondumisega ja/või mis esitati haldusmenetluse ajal.

(vt punkt 281)

6. Määrusega nr 4064/89 kehtestatud ettevõtjate koondumiste kontrolli raames on vastuväiteteatis ettevalmistav dokument, mille hinnangud on täiesti esialgsed ja komisjonil on kohustus võtta arvesse haldusmenetluse ajal kogutud asjaolusid ning asjaomaste ettevõtjate esitatud argumente, et loobuda nendest etteheidetest, mis osutusid põhjendamatuteks. See kehtib seda enam seoses hinnangutega, mis tehti mitu aastat varem teise koondumise raames või teise konkurentsiasutuse poolt erinevas kontekstis.

Lõplikku otsust tuleb seega põhjendada üksnes lähtuvalt kõigist asjaoludest ja tõenditest, mis on asjakohased, et hinnata kavandatud koondumise mõjusid konkurentsitingimustele viidatud turgudel. Sellest tuleneb, et ainuüksi asjaolu, et komisjon ei selgitanud otsuse põhiosas, miks ta vastuväiteteatisega võrreldes oma seisukohta muutis, ei saa iseenesest kujutada põhjenduse puudumist või ebapiisavust.

(vt punktid 285, 300, 335)

7. Määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumise üle materiaalõiguslikud normid, eriti selle artikkel 2, annavad komisjonile teatud kaalutlusõiguse eelkõige majanduslike asjaolude hindamisel. Järelikult, kui ühenduse kohtud teostavad kohtulikku kontrolli selle kaalutlusõiguse üle, mis koondumise valdkonna õigusnormide kohaldamisel evib olemuslikku tähtsust, tuleb arvestada kaalutlusruumi, mis koondumist reguleerivate majandusliku sisuga õigusnormidega on antud.

Kui ühenduse kohus tunnustab komisjoni kaalutlusruumi majanduslikes küsimustes, ei tähenda see, et ta peab hoiduma kontrollimast, kuidas komisjon majandusliku iseloomuga andmeid on tõlgendanud. Ühenduste kohtud peavad muu hulgas kontrollima esitatud tõendite vastavust tegelikkusele, usaldatavust ja sidusust, samuti kontrollima, kas kogutud tõendid sisaldavad kogu asjakohast teavet, mida keerulise olukorra hindamisel tuleb arvesse võtta, ja kas kõnealused tõendid võivad toetada järeldusi, mis nende pinnalt on tehtud.

(vt punktid 327, 328)

8. Määrusega nr 4064/89 kehtestatud ettevõtjate koondumiste kontrolli raames on vastuväiteteatis ettevalmistav dokument, mille hinnangud on täiesti esialgsed, ja komisjonil on kohustus võtta arvesse haldusmenetluse ajal saadud asjaolusid ning asjaomaste ettevõtjate esitatud argumente, et loobuda nendest etteheidetest, mis osutusid põhjendamatuteks. See kehtib seda enam seoses hinnangutega, mis tehti mitu aastat varem teise koondumise raames või teise konkurentsiasutuse poolt erinevas kontekstis. See ei tähenda siiski, et vastuväiteteatisel puuduks igasugune väärtus või asjakohasus. Et halduslikult uurimismenetluselt ei võetaks kogu selle väärtust, peab komisjon mitte üksnes suutma selgitada – mitte küll otsuses, ent siiski Esimese Astme Kohtus toimuvas menetluses –, miks ta leiab, et esialgsed hinnangud olid ekslikud, vaid eeskätt peavad otsuses esitatud hinnangud olema kooskõlas vastuväiteteatises tehtud faktiliste järeldustega, välja arvatud kui tõendatakse, et need olid valed.

(vt punktid 335, 410)

9. Kuigi koondumiste kontrolli menetlus tugineb tingimata suures osas usaldusele ning komisjon ei pea ise üksikasjalikult kontrollima kõigi edastatud andmete usaldusväärsust ja täpsust, ei saa ta seevastu ka ilma mingi kontrollita vastutust uurimise teatud aspektide läbiviimise eest delegeerida koondumise pooltele, eeskätt kui need aspektid on peamine asjaolu, millele tugineb otsus ja kui koondumise poolte esitatud andmed ja hinnangud on diametraalselt vastuolus komisjoni uurimise käigus saadud andmetega ning nende põhjal tehtud järeldustega.

(vt punkt 415)

10. Turu vajalik läbipaistvus, mis lubab koondumisega tugevdatavat kollektiivset turgu valitsevat seisundit tuvastada, on see, mis võimaldab valitseva oligopoli igal liikmel teada teiste liikmete käitumist, et kontrollida, kas nad järgivad sama käitumisliini, st annab talle vahendi, mille abil teada saada, kas teised ettevõtjad järgivad sama strateegiat ja kas nad seda säilitavad. Turu läbipaistvus peaks seega võimaldama valitseva oligopoli igal liikmel piisavalt täpselt ja koheselt teada iga teise liikme käitumise muutusi turul. Nõutud läbipaistvus ei tähenda, et iga liige võiks igal hetkel teada oligopoli teiste liikmete iga müügi täpsete tingimuste vähimaidki üksikasju, kuid see peab esiteks võimaldama vaikiva kooskõlastamise tingimused kindlaks teha ja teiseks tooma kaasa tõsise riski, et oligopoli teised liikmed avastavad vaikivat kooskõlastamist ohtu seada võiva kõrvalekalduva käitumise.

(vt punkt 440)

11. Mis puudutab määruse nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumise üle raames toimuvat uurimist kollektiivse turgu valitseva seisundi tekkimisest, mis märkimisväärselt takistab tõhusat konkurentsi ühisturul, siis peab kollektiivse turgu valitseva seisundi kehtivuseks esinema piisavalt hoiatustegureid, et tagada püsiv ärgitamine mitte eirama ühist käitumisliini, st et on vaja, et valitseva oligopoli iga liige teaks, et tema tugevalt konkureeriv tegutsemine, mis on suunatud tema turuosa suurendamisele, toob kaasa identse tegevuse teiste poolt, nii et tal ei ole oma algatusest mingit kasu.

Tõhusate hoiatusmehhanismide olemasolust endast põhimõtteliselt piisab, sest kui oligopoli liikmed järgivad ühist poliitikat, siis ei ole vaja karistust kasutada. Lisaks on kõige tõhusam hoiatusmeede see, mida ei pea kasutama.

Mis puudutab samas raamistikus sellise turgu valitseva seisundi olemasolu uurimist, siis survemeetmeid käsitlev tingimus võib seisneda mitte selles, et kontrolliti üksnes survemehhanismide olemasolu, vaid hoopis selles, kas ühist käitumisliini rikuti nii, et sellele ei järgnenud hoiatusmeetmeid. Sellega seoses on vaja kahte kumuleeruvat asjaolu, et survemeetme kohaldamise puudumist lugeda survemeetmete tingimuse täitmata jätmiseks, nimelt ühise käitumisliini eiramise tõendeid, ilma milleta ei saa uurida survemeetmete kohaldamist, ja seejärel tõhusat tõendit survemeetmete olemasolu puudumisest.

(vt punktid 465, 466, 468, 469)

12. Kollektiivse turgu valitseva seisundi loomise kindlaksmääramise uurimine peab tuginema prognoosivale analüüsile.

Mis puudutab selle uurimise raames survemehhanisme, siis komisjon ei pea otsima tõendeid survemeetmete olemasolust minevikus, vaid kontrollima tõhusate hoiatusmehhanismide olemasolu. Tegelikult ei saa minevikus survemeetmete olemasolu tõendite otsimine olla kehtiv test, sest seda tingimust võib täiuslikult täita ka siis, kui minevikus mingeid survemeetmeid ei esinenud. Kuna koondumise tagajärjel kollektiivse turgu valitseva seisundi tekkimise ohu hindamine ei seisne määratluse kohaselt eelneva ühise poliitika olemasolus, siis ei oma tähtsust ka kriteerium, et minevikus ei kohaldatud survemeetmeid. Seega on otsuses selles küsimuses tehtud viga.

(vt punkt 537)