ÜLDKOHTU OTSUS (apellatsioonikoda)

9. detsember 2010

Kohtuasi T-526/08 P

Euroopa Komisjon

versus

Guido Strack

Apellatsioonkaebus – Vastuapellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Ametnikud – Töölevõtmine – Teade vaba ametikoha kohta – Kandidatuuri tagasilükkamine – Üksuse juhataja ametikohale nimetamine – Tühistamishagi – Vastuvõetavus – Põhjendatud huvi – Kahju hüvitamise nõue – Mittevaraline kahju

Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 25. septembri 2008. aasta otsuse peale kohtuasjas F-44/05: Strack vs. komisjon (EKL AT 2008, lk I-A-1-303 ja II-A-1-1609), millega nõutakse selle kohtuotsuse osalist tühistamist.

Otsus: Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 25. septembri 2008. aasta otsuse kohtuasjas F-44/05: Strack vs. komisjon resolutsiooni punktid 1, 2, 3, 5 ja 6. Jätta vastuapellatsioonkaebus ülejäänud osas rahuldamata. Suunata kohtuasi tagasi Avaliku Teenistuse Kohtusse, et viimane otsustaks nõude üle tühistada otsus, millega A nimetati Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituse üksuse „Hankemenetlused ja lepingud” juhataja ametikohale, ja otsus, millega lükati tagasi Guido Stracki kandidatuur sellele ametikohale, ning nõude üle mõista Guido Stracki kasuks välja kahjuhüvitis summas 2000 eurot talle väidetavalt tekitatud mittevaralise kahju eest, ja et Avaliku Teenistuse Kohus teeks otsuse kohtukulude kohta. Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

Kokkuvõte

1. Apellatsioonkaebus – Põhjendatud huvi – Üldkohtu omaalgatuslik kontroll

(Euroopa Kohtu põhikiri, I lisa artikkel 10)

2. Ametnikud – Hagi – Põhjendatud huvi – Hagi nii vabale ametikohale esitatud kandidatuuri tagasilükkamise kui ka teise ametniku ametisse nimetamise peale –Põhjendatud huvi hindamine igakülgselt ja ühtselt, kui otsused on lahutamatud

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

3. Ametnikud – Hagi – Tühistamisnõudega seotud kahju hüvitamise nõue

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

4. Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise nõue – Vaidlustatud õigusvastase akti tühistamine – Mittevaralise kahju põhimõtteliselt piisav ja täielik hüvitamine

(EÜ artikli 233 esimene lõik; personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

5. Ametnikud – Hagi – Põhjendatud huvi – Hagi vabale ametikohale esitatud kandidatuuri tagasilükkamise peale

(EÜ artikkel 233 esimene lõik; personalieeskirjad, artiklid 53 ja 78)

6. Ametnikud – Hagi – Ühenduste kohtu pädevus – Poole tegevusest pädevate õiguskaitseasutustele teatamine – Pädevuse puudumine

7. Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise nõue – Huve kahjustava otsuse edastamine hilinemisega – Ametialane eksimus

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

8. Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise nõue – Sellise vaidlustatud akti tühistamine, mis ei taga mittevaralise kahju piisavat hüvitamist – Ametniku au, väärikuse, enesehinnangu ja maine riivamisega tekitatud mittevaraline kahju

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

1. Üldkohus võib omal algatusel hinnata, et poolel ei ole pärast Avaliku Teenistuse Kohtu otsust ilmnenud asjaolu tõttu, mille tulemusel on kadunud otsuse apellatsioonkaebuse esitajat kahjustav toime, apellatsioonimenetluse jätkamise huvi, ning otsustada, et apellatsioonkaebuse kohta otsuse tegemise vajadus on ära langenud. Apellandi põhjendatud huvi eelduseks on, et apellatsioonkaebus peab selle esitajale tooma selle lõpptulemuse kaudu mingit kasu.

(vt punkt 44)

Viited:

Euroopa Kohus: 19. oktoober 1995, kohtuasi C-19/93 P: Rendo jt vs. komisjon (EKL 1995, lk I-3319, punkt 13); 25. jaanuar 2001, kohtuasi C-111/99 P: Lech-Stahlwerke vs. komisjon (EKL 2001, lk I-727, punkt 18).

Üldkohus: 28. juuni 2005, kohtuasi T-147/04: Ross vs. komisjon (EKL AT 2005, lk I-A-171 ja II-771, punkt 25 ja seal viidatud kohtupraktika).

2. Kui ametnik on personalieeskirjade artiklite 90 ja 91 alusel esitanud hagi vabale ametikohale esitatud kandidatuuri tagasilükkamise otsuse ja taotletud ametikohale teise ametniku nimetamise otsuse peale, tuleb hageja huvi nende otsuste tühistamiseks hinnata igakülgselt ja ühtselt, kui need kaks otsust on lahutamatud. Tegemist on õigusnormi rikkumisega, kui ametniku huvi kandidatuuri tagasilükkamise otsuse tühistamiseks hinnatakse konkreetselt ja eraldiseisvalt ametisse nimetamise otsuse tühistamise huvist.

(vt punktid 45 ja 46)

Viited:

Euroopa Kohus: 28. september 1983, kohtuasi 131/82: Angelini vs. komisjon (EKL 1983, lk 2801, kohtujurist Mancini ettepanek, lk 2820 ja seal viidatud kohtupraktika); 7. juuni 2007, kohtuasi C-362/05 P: Wunenburger vs. komisjon (EKL 2007, lk I-4333, punkt 46).

3. Kui tühistamisnõude ja kahju hüvitamise nõude esemed ühtivad, tuleb kahju hüvitamise nõudes institutsioonile ette heidetud tegevuse õiguspärasuse hindamiseks viidata väidetele ja argumentidele, mis on esitatud vaidlustatud otsuste tühistamise nõude põhjendamiseks.

Osas milles kahju hüvitamise nõude ja tühistamisnõude esemed ühtivad, ei võta tühistamisnõude läbivaatamata jätmine vastuvõetamatuse tõttu, kuna hagejal puudub põhjendatud huvi, liidu kohtult võimalust viidata vajaduse korral väidetele ja argumentidele, mis on esitatud tühistamisnõude põhjendamiseks, selleks et hinnata institutsioonile ette heidetud tegevuse õiguspärasust kahju hüvitamise nõude raames.

(vt punkt 50)

Viited:

Üldkohus: 31. jaanuar 2007, C vs. komisjon, T-166/04 (EKL AT 2007, lk I-A-2-9 ja II-A-2-49, punkt 29).

4. Mis puudutab ametisse nimetava asutuse kohustust võtta meetmed kohtuotsuse täitmiseks, mis tuleneb EÜ artikli 233 esimesest lõigust, siis ametniku poolt vaidlustatud administratsiooni akti tühistamine võib iseenesest olla sobiv ja põhimõtteliselt piisav, et hüvitada mittevaraline kahju, mis võis hagejale tekkida, kui ametnik just ei tõenda, et talle oleks tekkinud mittevaraline kahju, mis on eraldatav õigusnormi rikkumisest, mis oli tühistamise aluseks, ja mida selle tühistamisega täielikult ei saa parandada.

(vt punktid 58 ja 99)

Viited:

Euroopa Kohus: 7. veebruar 1990, kohtuasi C-343/87: Culin vs. komisjon (EKL 1990, lk I-225, punktid 26–29).

Üldkohus: 6. juuni 2006, kohtuasi T-10/02: Girardot vs. komisjon (EKL AT 2006, lk I-A-2-129 ja II-A-2-609, punkt 131); eespool viidatud kohtuotsus C vs. komisjon (punktid 69–73).

5. Ametniku puhul, kes on püsivalt ja täielikult töövõimetu ning kes on automaatselt läinud pensionile personalieeskirjade artiklite 53 ja 78 alusel, on tegemist pöörduva olukorraga, kuna ühel päeval võib ta ühenduse institutsioonis teenistust jätkata. Tema olukorra edasine areng institutsioonis sõltub tingimuste püsivusest, mis õigustavad tema töövõimetust, mida saab regulaarselt kontrollida.

Sellisel ametnikul säilib vaba ametikoha täitmiseks korraldatud valikumenetluse raames, milles tal on lubatud osaleda, huvi nõuda tema kandidatuuri tagasilükkamise otsuse ja teise kandidaadi ametisse nimetamise otsuse tühistamist, ning seda selleks, et tal oleks tööle ennistamise korral jätkuvalt võimalik taotleda asjaomast töökohta või isegi selleks, et vältida seda, et valikumenetluse üksikasjalike eeskirjadega seotud väidetavad rikkumised ei korduks tulevikus analoogilise valikumenetluse raames, milles ta peaks osalema. Selline põhjendatud huvi tuleneb EÜ artikli 233 esimesest lõigust, mille kohaselt institutsioonilt, kelle õigusakt on tunnistatud tühiseks, nõutakse kohtuotsuse täitmiseks vajalike meetmete võtmist.

Teisiti võib see olla ainult mõnel erijuhul, mil töövõimetuks tunnistatud ametniku konkreetse olukorra põhjal on selge, et ta ei ole enam kunagi võimeline naasma institutsiooni teenistusse, arvestades näiteks tema töövõimet hinnanud töövõimetuskomisjoni järeldusi, millest ilmneb, et töövõimetuse kaasa toonud patoloogia on püsiv ega ole vaja mingit tervisekontrolli, mille käigus asjaomane isik uuesti läbi vaadatakse või arvestades asjaomase ametniku kinnitusi, mille kohaselt ta igal juhul ei kavatse naasta institutsiooni teenistusse.

(vt punktid 69–71)

Viited:

Euroopa Kohus: eespool viidatud kohtuotsus Wunenburger vs. komisjon (punktid 50 ja 51 ning seal viidatud kohtupraktika); 22. detsember 2008, kohtuasi C-198/07 P: Gordon vs. komisjon (EKL 2008, lk I-10701, punktid 46 ja 47); eespool viidatud kohtuotsus Ross vs. komisjon (punktid 9 ja 32).

Üldkohus: 12. september 2007, kohtuasi T-250/04: Combescot vs. komisjon (EKL AT 2007, lk I-A-2-191 ja II-A-2-1251, punktid 27 ja 29).

6. Õigusnormid, mis reguleerivad menetlust Avaliku Teenistuse Kohtus, ei näe ette õiguskaitsevahendit, mis võimaldaks nimetatud kohtu menetluses oleva vaidluse poolel esitada täiendavalt nõude, et Avaliku Teenistuse Kohus tõdeks, et sama vaidluse teise poole tegevusele menetluse jooksul tuleb anda kriminaalõiguslik määratlus, ja otsustaks, et sellisest tegevusest tuleb teatada pädevatele õiguskaitseasutustele ning et Avaliku Teenistuse Kohus esitaks nendele asutustele kaebuse, pannes neile eelkõige kohustuse vaadata see kaebus läbi, kuna vastasel korral oleks tegemist õigusemõistmisest keeldumisega. See ei piira võimalust, et pool, kelle suhtes selline tegevus esines, nõuab kodukorra artikli 30 lõike 4 alusel Avaliku Teenistuse Kohtule antud pädevuse raames, et viimane võtaks poolte esindajatelt, kes esinevad Avaliku Teenistuse Kohtus, puutumatuse seoses suuliste või kirjalike avaldustega kohtuasja või poolte kohta, selleks et pöörduda sellise tegevuse osas pädevate õiguskaitseasutuste poolte.

Õigusnormid, mis reguleerivad menetlust Üldkohtus, mille ese on Avaliku Teenistuse Kohtu lahendi peale esitatud apellatsioonkaebus, ei näe seda enam ette õiguskaitsevahendit, mis võimaldaks esimeses kohtuastmes toimunud menetluse poolel esitada nõude, et Üldkohus tõdeks, et menetluse teise poole tegevusele esimeses kohtuastmes tuleb anda kriminaalõiguslik määratlus, ning otsustaks sellisest tegevusest teatada pädevate õiguskaitseasutustele. Samuti ei nõua need õigusnormid seda enam, et sellise nõude kohta tehtaks otsus, kuna vastasel korral oleks tegemist õigusemõistmisest keeldumisega.

(vt punktid 82 ja 124)

7. Huve kahjustava otsuse administratsiooni poolt koostamine või selle edastamine pikaajalise hilinemisega ei kujuta iseenesest asjaomase ametniku suhtes kahjustavat meedet, mille saab tühistada, vaid ametialast eksimust, mis võib ametnikule kaasa tuua mittevaralise kahju, kui see asjaolu on tekitanud talle tema õiguste tunnustamise ja kutsealase tuleviku pärast ebakindlust ja rahutust.

(vt punkt 103)

Viited:

Üldkohus: 12. detsember 2000, kohtuasi T-11/00: Hautem vs. EIP (EKL 2000, lk II-4019, punkt 51 ja seal viidatud kohtupraktika); 8. detsember 2005, kohtuasi T-274/04: Rounis vs. komisjon (EKL AT 2005, lk I-A-407 ja II-1849, punkt 51 ja seal viidatud kohtupraktika); 20. november 2007, kohtuasi T-308/04: Ianniello vs. komisjon (EKL AT 2007, lk I-A-2-215 ja II-A-2-1405, punkt 100 ja seal viidatud kohtupraktika).

8. Otseselt negatiivsed hinnangud kutseoskustele või ametniku suhtes avalikult esitatud rasked süüdistused teda kahjustavas aktis või menetluses, mille tulemusena selline akt vastu võeti, võivad tekitada ametnikule tekitada mittevaralist kahju, mis on eraldiseisev sellest aktist, kui need hinnangud ja süüdistused riivavad tema au, väärikust, enesehinnangut või mainet.

(vt punkt 108)

Viited:

Euroopa Kohus: eespool viidatud kohtuotsus Culin vs. komisjon (punktid 27–29).

Üldkohus: 10. juuni 2004, kohtuasi T-307/01: François vs. komisjon (EKL 2004, lk II-1669, punkt 10).