Liidetud kohtuasjad C‑25/14 ja C‑26/14

Union des syndicats de l’immobilier (UNIS)

versus

Ministre du Travail, de l’Emploi et de la Formation professionnelle et du Dialogue social

ja

Syndicat national des résidences de tourisme (SNRT) jt

ja

Beaudout Père et Fils SARL

versus

Ministre du Travail, de l’Emploi et de la Formation professionnelle et du Dialogue social jt

(eelotsusetaotlused, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa))

„Eelotsusetaotlus — ELTL artikkel 56 — Teenuste osutamise vabadus — Võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtted — Läbipaistvuskohustus — Selle kohustuse kohaldamisala — Siseriiklikud kollektiivlepingud — Sotsiaalkindlustuse üldskeemi täiendav kindlustusskeem — Seda skeemi haldava kindlustusasutuse nimetamine tööturu osapoolte poolt — Selle skeemi laiendamine ministri määrusega kõikidele asjaomase majandusharu töötajatele ja tööandjatele — Euroopa Kohtu eelotsuse ajalise kehtivuse piiramine”

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (viies koda), 17. detsember 2015

Selliste teenuste osutamise puhul, mis on seotud riiklike ametiasutuste sekkumisega nagu teenuste kontsessiooni andmine, ei kohaldu läbipaistvuskohustus kõigile tehingutele, vaid ainult nendele, mis pakuvad selget piiriülest huvi, kuna asjaomased tehingud võivad objektiivselt huvitada muudes liikmesriikides kui kontsessioone andva asutuse asukohaliikmesriigis asuvaid ettevõtjaid. Selge piiriülese huvi olemasolu tuleb hinnata kõikide asjakohaste kriteeriumide alusel, nendeks on näiteks hankelepingu majanduslik olulisus, selle täitmise koht või selle tehnilised aspektid, võttes arvesse asjaomase hankelepingu eriomaseid tunnuseid. (vt punktid 27 ja 30)

Euroopa Kohtu kodukorra artiklist 94 tuleneb, et Euroopa Kohus peab eelotsusetaotlusest saama ülevaate faktilistest andmetest, millel eelotsuse küsimused põhinevad, ning sellest, mis moel on need andmed eelotsuse küsimustega seotud. Seega tuleb selge piiriülese huvi kontrollimiseks vajalike asjaolude ja ka kõigi üldiste asjaolude tuvastamine, mis on siseriikliku kohtu ülesanne ja millest sõltub, kas kohaldatakse liidu teisest või esmast õigust, läbi viia enne Euroopa Kohtusse pöördumist. Samas ei too eelotsusemenetluses siseriiklike kohtute ja Euroopa Kohtu vahel valitseva koostöövaimu tõttu asjaolu, et eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole võimaliku selge piiriülese huviga seoses eelnevalt asjaolusid selliselt tuvastanud, tingimata kaasa eelotsusetaotluse vastuvõetamatust, kui Euroopa Kohus leiab toimikust tulenevate asjaolude alusel, et tal on võimalik anda eelotsusetaotluse esitanud kohtule tarvilik vastus. Nii on see eelkõige juhul, kui eelotsusetaotlus sisaldab piisavalt asjakohaseid andmeid, et hinnata sellise huvi võimalikku olemasolu. (vt punktid 28 ja 29)

ELTL artiklist 56 tuleneva läbipaistvuskohustusega ei ole kooskõlas see, et liikmesriik laiendab kõikidele asjaomase majandusharu töötajatele ja tööandjatele kollektiivlepingut, mis on sõlmitud tööandjate või töötajate esindusorganisatsiooni poolt selle majandusharu tarbeks ja millega usaldatakse töötajate huvides loodud täiendava kohustusliku kindlustusskeemi haldamine üheleainsale ettevõtjale, kelle valisid tööturu osapooled, ilma et siseriiklikud õigusnormid näeksid ette teatava adekvaatsel tasemel avalikustamise, mis võimaldab pädeval ametiasutusel võtta täielikult arvesse teavet soodsama pakkumuse olemasolu kohta. Kuna ainuõiguse tekke aluseks on ametiasutuse sekkumine, peab see seega põhimõtteliselt toimuma ELTL artiklist 56 tulenevat läbipaistvuskohustust järgides. Kõnealuse laiendamisotsuse – st käsitletava kokkuleppe – ese ei too endaga kaasa seda, et kõnealuse otsusega välditakse ELTL artiklist 56 tulenevate läbipaistvusnõuete täitmist. Ilma et see tingimata kohustaks pakkumismenetlust läbi viima, tähendab läbipaistvuskohustus teatavat adekvaatsel tasemel avalikustatust, mis võimaldab esiteks avada lepingu sõlmimise konkurentsile ja teiseks kontrollida kontsessiooni andmise erapooletust. Ent asjaolu, et kollektiivlepingud ja -kokkulepped ning nende lisad antakse haldusasutusse hoiule ja on kättesaadavad Internetis, ega ka see, et ametlikus teatajas avaldatakse arvamus, mille kohaselt kavatsetakse algatada lisa laiendamise menetlus, samuti kõigi huvitatud isikute võimalus esitada pärast asjaomast avaldamist oma märkused, ei kujuta endast isegi kogumis teatavat adekvaatsel tasemel avalikustamist, mis võimaldab tagada, et huvitatud ettevõtjad võivad vastavalt läbipaistvuskohustusele teada anda oma huvist kindlustusskeemi haldamise vastu, enne kui laiendamisotsus täiesti erapooletult vastu võetakse. (vt punktid 36, 37, 44–46 ja resolutsioon)