27

Neil asjaoludel otsustas Juzgado de Primera Instancia de Jerez de la Frontera (Jerez de la Frontera esimese astme kohus, Hispaania) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas [direktiivi 93/13 artikli 3 lõigetega 1 ja 2, artikli 6 lõikega 1 ja artikli 7 lõikega 1] ning direktiivi eesmärgiga on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, mis näevad ette sellise menetluse, nagu on ette nähtud [tsiviilkohtumenetluse seadustiku] artikli 250 lõike 1 punktis 7, mis kohustab liikmesriigi kohut tegema lahendi, millega kohustatakse andma sissenõudjale välja selline eluase, mille suhtes nõue pöörati täitmisele ja mille sissenõudja omandas kohtuväliseks täitmiseks korraldatud enampakkumise raames, arvestades sellega, et hüpoteegiseaduse […] artiklis 129 ning [hüpoteegimääruse] artiklites 234–236 o ettenähtu tõttu ei olnud kohtul võimalik omal algatusel kontrollida ebaõiglaste tingimuste esinemist lepingus ega võlgnikul sel alusel tõhusalt vastuväiteid esitada, sest täitmine toimus kohtuväliselt, mitte eraldiseisva kohtumenetluse raames? 2. Kas direktiivi [93/13] nimetatud sätete ja eesmärgiga on vastuolus selline liikmesriigi õigusnorm nagu [seadusega nr 1/2013 hüpoteegiseadusesse tehtud muudatustest tulenev säte], mis võimaldab notaril peatada seaduse nr 1/2013 jõustumise ajal algatatud kohtuvälise täitmise hüpoteegiga tagatud nõude suhtes ainult siis, kui tarbija tõendab, et ta on esitanud kohtusse hagi, et tuvastada mingi sellise hüpoteeklaenu lepingu tingimuse ebaõiglane laad, mis on kohtuvälise müügi aluseks või määrab ära täitmisele pööratava summa suuruse, ning seda lisaks tingimusel, et tarbija on vastava eraldiseisva kohtumenetluse algatamist taotlenud seaduse nr 1/2013 avaldamisest kulgema hakkava ühekuulise tähtaja vältel (arvestades sellega, et tarbijat tähtajast isiklikult ei teavitata), aga enne seda, kui notar kinnisasja enampakkumisel müüb? 3. Kas direktiivi [93/13] nimetatud sätteid, sellega taotletavat eesmärki ja selle direktiiviga liikmesriigi kohtutele pandud kohustust kontrollida omal algatusel ilma tarbija poolt seda taotlemata ebaõiglaste tingimuste esinemist tarbijalepingutes tuleb tõlgendada nii, et need võimaldavad liikmesriigi kohtul sellise menetluse raames, nagu on ette nähtud [tsiviilkohtumenetluse seadustiku] artikli 250 lõike 1 punktis 7, või [hüpoteegiseaduse] artiklis 129 reguleeritud „kohtuvälise müügi“ raames jätta liikmesriigi õigusnormid kohaldamata juhul, kui need ei võimalda tal sellist omaalgatuslikku kontrolli teostada, võttes arvesse direktiivi [93/13] sätete selgust ning Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikat liikmesriigi kohtute kohustuse kohta kontrollida omal algatusel ebaõiglaste tingimuste esinemist tarbijalepingutega seonduvate kohtuvaidluste puhul? 4. Kas direktiivi [93/13] nimetatud sätete ja eesmärgiga on vastuolus selline liikmesriigi õigusnorm nagu [hüpoteegiseaduse] (seadusega nr 1/2013 muudetud redaktsioonis) artikkel 129, mis näeb direktiiviga [93/13] antud tarbijate õiguste ainsa tõhusa kaitsemeetmena ette, et kui tarbija suhtes toimub kohtuväline täitmine seoses hüpoteegiga tagatud nõudega, siis on notaril pelk õigus teavitada ebaõiglaste tingimuste esinemisest ja võlgnikust tarbijal, kelle suhtes toimub kohtuväline täitmine, on võimalus taotleda kohtult eraldiseisva kohtumenetluse algatamist enne seda, kui notar on sissenõude esemeks oleva kinnisasja enampakkumisel müünud? 5. Kas direktiivi [93/13] nimetatud sätete ja eesmärgiga on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid nagu [hüpoteegiseaduse] (seadusega nr 1/2013 muudetud redaktsioonis) artikkel 129 ja [hüpoteegimääruse] artiklid 234–236, mis näevad ette ettevõtjate ja tarbijate vahel sõlmitud hüpoteeklaenu lepingute kohtuvälise täitmise, mille raames ei ole kohtul võimalik omal algatusel kontrollida ebaõiglaste tingimuste esinemist lepingus?“