Mis puudutab meetmeid, mida asjaomase ühenduse institutsiooni väljakujunenud tava kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas vaatamata sellele, et avaldamine ei ole nende kohaldatavuse tingimuseks, ei ole teadasaamise kuupäeva kriteerium kohaldatav ja hagi esitamise tähtaeg hakkab kulgema avaldamisest. Niisugustel asjaoludel võib kolmas puudutatud isik õiguspäraselt eeldada, et kõnealune akt avaldatakse. See lahendus, millega taotletakse õiguskindluse eesmärki ning mis on kohaldatav kõigi huvitatud kolmandate isikute suhtes, kehtib eeskätt siis, kui hagi esitanud huvitatud kolmas isik sai meetmest teada enne selle avaldamist.

EÜ artikli 88 kohaldamist reguleeriva määruse nr 659/1999 artikli 26 lõikes 1 sisalduv väljend „vastavalt […] artiklile 18 koostoimes artikli 19 lõikega 1 tehtud otsu[s]” tähendab, et nimetatud sättes kehtestatud avaldamise kohustus ei puuduta eeskätt ning ainuüksi vastavalt selle määruse artiklile 18 tehtud otsust esitada liikmesriigile soovitus asjakohaste meetmete kohta, vaid seda, et nimetatud avaldamise kohustus tekib üksnes juhul, kui liikmesriik kiidab komisjoni soovituse heaks; see vastab sama määruse artikli 19 lõikes 1 käsitletavale juhule.

Viimasena nimetatud juhul kujutab see endast oma olemusest lähtudes otsustusmenetlust, mis lõpeb „vastavalt […] artiklile 18 koostoimes artikli 19 lõikega 1 tehtud otsu[sega]”, mida on mainitud määruse nr 659/1999 artikli 26 lõikes 1. Uurimismenetlus lõpeb eelnevalt nimetatud otsusega alles siis, kui komisjon otsustab kiita heaks liikmesriigi võetud kohustused, leides, et need lahendavad tekkinud probleemid. Niisugune otsus tekitab siduvaid õiguslikke tagajärgi, sest nagu määruse nr 659/1999 artikli 19 lõikes 1 sätestatud, kohustub asjassepuutuv liikmesriik, kes selle määruse artikli 26 lõikes 1 ettenähtud avaldamise korral kiitis tingimata asjakohased meetmed heaks, neid meetmeid rakendama.

Tühistamishagi vastuvõetavuseks on vajalik, et selle esitanud füüsilisel või juriidilisel isikul on huvi vaidlustatud akti tühistamiseks. See huvi peab olema tekkinud ja jätkuv ning seda hinnatakse päeval, mil hagi esitatakse. Selline huvi eeldab, et asjaomase akti tühistamine ise võib tingida õiguslikud tagajärjed või teise vormeli kohaselt, et hagi tulemusel võib selle esitanud pool saada mingit kasu. Otsus, millega rahuldatakse täielikult kaebuse esitaja nõuded, ei saa määratlusest tulenevalt teda kahjustada ning kaebuse esitajal ei ole huvi nõuda selle tühistamist. Vastupidi, kui kaebuse esitaja väidab, et asjaomane akt ei kaitse vaatamata sellele, et see on talle osaliselt soodus, ometigi sobivalt tema õiguslikku olukorda, siis tuleb tunnistada tema menetluse algatamise huvi olemasolu selles osas, et ühenduste kohus kontrolliks, kas asjaomane otsus on õiguspärane. Vaidlustatud akti soodsa või ebasoodsa laadi hindamine on sellisel juhul seotud sisuliste küsimustega, mitte hagi vastuvõetavuse küsimusega.

Menetluse algatamise huvi on eraõiguslikul telekanalil, kes juhul, kui komisjon on teinud otsuse, millega tunnistatakse asjaomase liikmesriigi võetud kohustusi arvestades ühisturuga kokkusobivaks riigile tasutud televisioonimaksu avalik-õiguslikele telekanalitele ülekandmise süsteem, leiab, et need kohustused ei ole selle süsteemi ühisturuga kokkusobivuse tagamiseks kohased.

(vt punktid 84–87, 92)