Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Võimalus tugineda enne Lissaboni lepingu jõustumist esitatud hagi puhul ELTL artikli 263 neljandale lõigule – Puudumine

(EÜ artikli 230 neljas ja viies lõik ning ELTL artikli 263 neljas lõik)

2. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Võimalus olla üldaktist isiklikult puudutatud – Tingimused – Aktid ohtlike ainete ohtlikkuse hindamise menetluste ja klassifitseerimise kohta

(EÜ artikkel 230)

3. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Võimalus olla üldaktist isiklikult puudutatud – Tingimused – Aktid ohtlike ainete ohtlikkuse hindamise menetluste ja klassifitseerimise kohta

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

Summary

1. EL toimimise leping ei näe ette ühtegi konkreetset üleminekusätet, mis reguleeriks seda, kas ELTL artikli 263 neljandat lõiku kohaldatakse 1. detsembril 2009 käimasolevatele kohtumenetlustele. Mis puudutab täpsemalt isiku poolt liidu kohtusse esitatud tühistamishagi vastuvõetavuse tingimusi kehtestavate normide ajalise kohaldamise küsimust, siis esiteks vastavalt tempus regit actum põhimõttele tuleb hagi vastuvõetavuse küsimust käsitleda nende normide alusel, mis olid jõus hagi esitamisel, ning teiseks on hagi vastuvõetavuse tingimuste hindamisel määrav hagi esitamise aeg, st aeg, mil esitati hagiavaldus, mille puuduste kõrvaldamine on võimalik ainult siis, kui see toimub enne hagi esitamise tähtaja möödumist. Seega juhul, kui tühistamishagi, st nii hagiavalduse kui ka nõuete ja tühistamisväidete muutmise taotluse esitamise ajal reguleeris hagi vastuvõetavuse tingimusi EÜ artikkel 230, tuleb hagejate poolt vaidlustatud aktide peale tühistamishagi esitamise õiguse küsimust käsitleda nimetatud artikli alusel.

(vt punktid 75 ja 76, 78)

2. Kui otsus puudutab isikute gruppi, kes olid üldakti vastuvõtmise hetkel EÜ artikli 230 tähenduses identifitseeritud või identifitseeritavad grupi liikmetele omaste kriteeriumide põhjal, võivad need isikud olla otsusest isiklikult puudutatud, kuna nad kuulusid majandustegevuses osalejate piiratud ringi. Võimalus meetme vastuvõtmisel enam-vähem täpselt määratleda õigussubjektide arvu ja isegi neid isikuid, kellele seda meedet kohaldatakse, ei tähenda siiski mingil moel, et see meede neid subjekte isiklikult puudutab, kui on selge, et seda kohaldatakse asjaomase aktiga määratletud õiguslikult või faktiliselt objektiivse olukorra alusel. Kolmandatest riikidest pärinevate boraatide importimise ja turustamise ainuõigus ei ole iseenesest asjaolu, mis individualiseerib selle õiguse omanikku, eriti siis, kui teistel ettevõtjatel võivad olla analoogsed õigused.

Kui ettevõtjatest hagejad, kellel on boraatide kaevandamise õigused, mida selle toote ohtlike ainetena klassifitseerimine mõjutab, ei ole analoogsete õigustega teisi ettevõtjaid identifitseerinud ning täpsustanud põhjusi, miks nad võiksid nende erilisi tunnuseid arvestades moodustada piiratud ringi, ega ka tõendanud, et vaidlustatud klassifikatsioonide eesmärk või tulemus on mõjutada viidatud ainuõiguste ulatust või takistada isegi nende kasutamist, siis ei saa asuda seisukohale, et asjaomane akt puudutab neid hagejalt isiklikult EÜ artikli 230 tähenduses.

Asjaomased klassifikatsioonid ei kahjusta hagejate ainuõigusi liitu importida ja turustada boraate sisaldavaid aineid. Pelk asjaolu, et need klassifikatsioonid võivad muuta nende ainuõiguste kasutamise raskemaks, ei ole piisav hagejate individualiseerimiseks EÜ artikli 230 neljanda lõigu tähenduses, kuna a priori mõjutavad need samamoodi kõiki ettevõtjaid, kes tegutsevad või hakkavad tegutsema boraate sisaldavate ainete liitu importimise ja/või turustamise vallas, olgu neil sellekohased ainuõigused või mitte. Sellega seoses ei ole piisav võimalus, et vaidlustatud klassifikatsioonid tekitavad hagejatele isegi olulise majandusliku halvemuse, selle tõendamiseks, et nimetatud klassifikatsioonid neid individualiseerivad kõigi ettevõtjate suhtes, kellele võivad osaks saada analoogilised tagajärjed. Asjaolu, et hageja on boraatide kõige suurem liitu importija, ei individualiseeri teda võrreldes teiste importijatega. Tegelikult saavad analoogiliste turustamisõigustega väiksemale ettevõtjale osaks sarnased majanduslikud raskused, kuna nimetatud klassifikatsioonid mõjutavad neid kõiki importijatena ning proportsionaalselt vastavalt nende suurusele ja nende boraatidega seotud äritegevuse mahule.

(vt punktid 100 ja 101, 104–107)

3. Asjaolu, et isik osaleb liidu akti vastuvõtmise menetluses, võib teda asjaomase akti suhtes individualiseerida üksnes juhul, kui selle isiku kasuks on liidu õigusnormides ette nähtud menetluslikud tagatised. Mis puudutab direktiivi 2008/58 (millega muudetakse kolmekümnendat korda tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil nõukogu direktiivi 67/548 ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta), siis asjakohased menetlusnormid, mis määratlevad selle direktiivi vastuvõtmise, ei anna selliseid menetluslikke tagatisi ettevõtjatele, keda tehnika arenguga kohaldamise eesmärgil direktiivi 67/548 muutmise menetluse tagajärg võib mõjutada. Lisaks ei ole määruse nr 793/93 olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta artiklid 6–10 kohaldatavad aine ohtliku ainena klassifitseerimise menetlusele ning samuti ei saa neid artikleid seega välja tuua hagejate aktiivse osalemise alusel ohtlikkuse hindamise menetluses. Need sätted ei anna menetluslikke tagatisi aine klassifitseerimiseks ohtliku ainena direktiivi 67/548 või määruse nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548 ja 1999/45 ning tunnistatakse need kehtetuks ja muudetakse määrust nr 1907/2006) alusel. Seetõttu need sätted ei individualiseeri hagejaid EÜ artikli 230 alusel esitatud tühistamishagi esemeks olevate klassifikatsioonide suhtes, kuna vaidlustatud klassifikatsioonid ei tulene mitte ohtlikkuse hindamise menetlusest määruse nr 793/93 alusel, vaid tehnika arenguga direktiivi 67/548 ja määruse nr 1272/2008 kohandamise eraldiseisvatest vastavatest menetlustest, mille raames hagejatel selliseid menetluslikke tagatisi ei ole.

(vt punktid 109, 112, 114–116)