Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Kaebemenetlus – Ühenduste kohtusse esitatud hagi – Üldkohtu pädevus – Ühtlustamisameti otsuse muutmine – Hindamine seoses apellatsioonikojale antud pädevusega

(Nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 65 lõige 3)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, mis koosneb eranditult märkidest või tähistest, mis võivad tähistada kauba omadusi – Kriteeriumid

(Nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt c)

3. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Keeldumispõhjuste uurimine iga registreerimistaotluses märgitud kauba või teenuse osas eraldi – Registreerimisest keeldumise põhjendamise kohustus – Ulatus

(EÜ artikkel 253; nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõige 1 ja artikkel 75)

4. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, mis koosneb eranditult märkidest või tähistest, mis võivad tähistada kauba omadusi

(Nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt c)

Summary

1. Nõuete punkt, millega palutakse Üldkohtul muuta Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikoja otsust määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 65 lõike 3 tähenduses, võttes vastu otsuse, mille apellatsioonikoda oleks pidanud tegema, on vastuvõetamatu. Ühtlustamisameti pädevad osakonnad ei tee ühenduse kaubamärgi registreerimise kohta formaalset otsust, mille peale saaks kaebuse esitada. Seetõttu ei ole apellatsioonikoda pädev otsustama taotluse üle, milles soovitakse, et ta ühenduse kaubamärgi registreeriks. Neil asjaoludel ei ole ka Üldkohtu pädevuses otsustada muutmisnõude üle, milles soovitakse, et ta muudaks sellekohast apellatsioonikoja otsust.

(vt punktid 13 ja 14)

2. Määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti c kohaselt ei registreerita kaubamärke, mis koosnevad ainult sellistest märkidest või tähistest, mis tähistavad kaubanduses sorti, kvaliteeti, kvantiteeti, otstarvet, väärtust, geograafilist päritolu või kaupade tootmise või teenuste pakkumise aega või muid kauba või teenuse omadusi. Niisuguseid kirjeldavaid tähiseid peetakse võimetuks täitma kaubamärgi peamist ülesannet, milleks on päritolu tähistamine. Neil asjaoludel on selles artiklis viidatud märgid ja tähised need, mida võib tarbija seisukohalt tavapäraselt kasutada niisuguse kauba või teenuse, mille jaoks kaubamärgi registreerimist taotletakse, tähistamiseks otseselt või üht selle olulist omadust mainides.

Sellest tuleneb, et tähise kuulumine määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktis c sisalduva keelu kohaldamisalasse eeldab seda, et tähisel on kõnealuste kaupade või teenustega piisavalt otsene ja konkreetne seos, mis võimaldab asjaomasel avalikkusel kohe ja ilma järele mõtlemata tajuda, et tegemist on kõnealuste kaupade või teenuste või nende mõne omaduse kirjeldusega. Niisiis tuleb kaubamärgi eristusvõimet hinnata esiteks lähtuvalt kaupadest või teenustest, mille jaoks tähise registreerimist taotletakse, ning teiseks lähtuvalt sellest, kuidas nende kaupade või teenuste tarbijatest koosnev asjaomane avalikkus kaubamärki tajub.

Asjaolu, et taotletaval kaubamärgil võib olla teisi tähendusi, ei takista määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktis c ette nähtud absoluutse keeldumispõhjuse kohaldamist. Nimetatud sätte alusel ei registreerita sõnamärki, kui vähemalt üks selle võimalikest tähendustest tähistab asjaomaste kaupade või teenuste omadust.

(vt punktid 38–41, 50)

3. Mis puutub ühenduse kaubamärgi taotluse läbivaatamisel järgitavatesse olulistesse menetlusnormidesse, siis põhjendamiskohustuse osas peab ühelt poolt absoluutsete keeldumispõhjuste kontrollimine puudutama igat kaupa või teenust, mille jaoks kaubamärki soovitakse registreerida, ja teiselt poolt peab otsus, millega pädev asutus kaubamärgi registreerimisest keeldub, olema põhimõtteliselt põhjendatud iga sellise kauba või teenuse osas. See põhjendamiskohustus tuleneb põhinõudest, et kõigile ametiasutuse otsustele, millega keeldutakse andmast ühenduse õiguses tunnustatud õigust, kohaldatakse selle õiguse tõhusa kaitse tagamise eesmärgil kohtulikku kontrolli, ja et see kontroll peab seetõttu hõlmama põhjenduste õiguspärasust. Kui aga sama keeldumispõhjus esitatakse kaupade või teenuste liigi või rühma kohta, võib see ametiasutus piirduda üldise põhjendusega, mis hõlmab kõiki asjaomaseid kaupu või teenuseid.

Ometi ei saa Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) võimalus esitada üldine põhjendus, mis puudutab absoluutse keeldumispõhjuse kohaldamist kaupade või teenuste liigi või rühma suhtes, muuta tühiseks EÜ artiklis 253 ja määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 75 esimeses lauses sätestatud põhjendamiskohustuse eesmärki, mis seisneb kaubamärgi registreerimisest keelduva otsuse allutamises kohtulikule kontrollile. Selleks et ühtlustamisamet saaks kasutada niisugust üldist põhjendust, tuleb seega nõuda, et kõnealuste kaupade või teenuste vahel oleks piisavalt otsene ja konkreetne seos nii, et need moodustaksid võrdlemisi homogeense kaupade või teenuste liigi või rühma. Siiski ei ole selleks küllaldane üksnes asjaolu, et kõnealused kaubad või teenused kuuluvad Nizza kokkuleppe samasse klassi, sest nendesse klassidesse kuuluvad sageli väga erinevad kaubad või teenused, mille vahel ei ole tingimata piisavalt otsest ja konkreetset seost.

Mis puutub ühenduse kaubamärgi registreerimistaotluse sisulisse läbivaatamisse, siis määruse nr 207/2009 alusel peab ühtlustamisamet kontrollima registreerimistaotlust kõigi kaupade või teenuste osas, mis on esitatud nende kaupade ja teenuste nimekirjas, mille jaoks registreerimist taotletakse, arvestades, et kui see nimekiri hõlmab üht või mitut kauba- või teenuseliiki, ei ole ühtlustamisamet kohustatud analüüsima igat liigi kõiki kaupu või teenuseid, vaid peab kontrollima asjaomast liiki kui sellist.

Seega saab ühtlustamisamet ühenduse kaubamärgi taotluse sisulise läbivaatamise tingimuste osas kasutada üldist põhjendust kauba- või teenuseliigi kohta vaid niivõrd, kui kõnealuste kaupade või teenuste vahel on piisavalt otsene ja konkreetne seos nii, et need moodustavad piisavalt homogeense kaupade või teenuste liigi või rühma.

(vt punktid 54–57)

4. Sõnamärk EURO AUTOMATIC PAYMENT, mille registreerimist taotletakse kaupade ja teenuste jaoks, mis kuuluvad vastavalt Nizza kokkuleppe klassidesse 9 ja 36, on inglise keelt kõnelevate ühenduse tarbijate – nii spetsialistide kui ka mittespetsialistide – jaoks ühenduse kaubamärgi taotluses nimetatud kaupu kirjeldav määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti c tähenduses.

Puutudes kokku klassi 9 kuuluvate „mälu- või kiipkaartide; magnetkaartide, magnet- või kiipidentifitseerimiskaartide; magnet- või kiipmaksekaartide, magnet- või kiipkrediit- või deebetkaartide ja elektroonilise makse kaartidega”, millel on ühiseid omadusi, sealhulgas eurodes makse tegemise võimalus, arvab asjaomane avalikkus kohe ja ilma järele mõtlemata, et tegemist on kaartidega, mida kasutatakse eurodes automaatse makse tegemiseks.

Puutudes kokku järgmiste klassi 9 liigitatud kaupadega: „magnetandmekandjad; optilised andmekandjad; andmetöötlusseadmed; sidepidamisseadmed; arvutiliidesed; lugejad (andmetöötlusseadmed); tarkvara (salvestatud programmid); kontohaldamise tarkvara; monitorid (arvutiprogrammid); arvutid; arvutite välisseadmed; registreeritud arvutiprogrammid; registreeritud programmide haldamise süsteem (arvutitele); kesktöötlusseadmed (protsessorid); arvutiprogrammid ja -riistvara, mis võimaldavad pakkuda pangakonto-, finantsinstitutsiooni- ja vahemaa tagant toimiva kindlustuse täisteenust, ehk infotehnoloogiaseadmed ja -vahendid; elektrooniliste sidevõrkude turvamakse tarkvara; elektroonilise makse aparaadid ja seadmed ehk infotehnoloogiaseadmed ja -vahendid; elektroonilise makse riistvara; elektrooniliste ülekannete tarkvara; finantstehingute haldamise elektri- ja elektroonikaseadmed”, mis kuuluvad arvutivaldkonda, ja järgmiste klassi 9 liigitatud kaupadega: „raadiotelefonid; vastuvõtjad (audio, video); telefoniaparaadid; mobiiltelefonid; telerite ettemakseseadmed; saatjad (side)”, mis kuuluvad telekommunikatsioonivaldkonda, arvab asjaomane avalikkus kohe ja ilma järele mõtlemata, et tegemist on sidevõrku ühendatud kaubaga, mis sisaldab automaatse makse mehhanismi, võimaldades sellel teha kõnealuse võrgu abil otse makseid eurodes.

Taotletav kaubamärk kirjeldab klassi 9 liigitatud „makseautomaatide” ja „pangaautomaatide” otstarvet, sest teavitab asjaomast avalikkust ühest kõnealuste kaupade põhiomadusest ehk sellest, et neil on või võib olla mehhanism, mis võimaldab teostada automaatseid makseid eurodes.

Taotletav kaubamärk kirjeldab klassi 9 liigitatud „valerahadetektorite”, „müügiautomaatide”, „piletiautomaatide” ja „triipkoodilugejate” otstarvet selles mõttes, et kõnealused kaubad sisaldavad automaatse makse mehhanismi või võivad olla osa sellisest mehhanismist.

Taotletav kaubamärk kirjeldab klassi 9 liigitatud „sularahaautomaate”. Nimelt võib sularahaautomaatidel olla lai valik kasutusviise, mis lähevad kaugemale pelgast sularaha väljavõtmisest, nagu maksete või ülekannete tegemine või ka kontoseisu väljavõtete väljastamine. Seetõttu tajub asjaomane avalikkus kirjeldavana tähiseid, mille kohaselt kaup võimaldab teha automaatseid makseid eurodes, tingimusel et see omadus on kõnealuse kauba seisukohalt asjakohane.

Asjaomane avalikkus tajub taotletavat kaubamärki nii, et see kirjeldab klassi 9 liigitatud „kontoteatise- ja kontoväljavõtte automaatide” põhiomadust ehk seda, et neis võib sisalduda eurodes automaatse makse tegemise mehhanism. Nimelt võivad ühelt poolt nimetatud kaubad ja „sularahaautomaadid” teiselt poolt olla ühendatud samas masinas. Seega, nii nagu teisena nimetatud, võivad ka esimesed võimaldada muid kasutusviise.

Kõiki klassi 36 liigitatud teenuseid osutatakse pangandus-, finants- ja infotehnoloogiavaldkonnas äri- ja finantsülekannete tegemiseks ja lisaks viitavad need teenused kõik maksetehingu tegemisele kas kaardi abil või elektrooniliselt. Asjaomase avalikkuse seisukohast ühendab sõnamärki EURO AUTOMATIC PAYMENT piisavalt otsene ja konkreetne seos kõigi klassi 36 liigitatud teenuste teatava olemusega, mis seisneb selles, et need teenused võimaldavad äri- ja finantsülekannete raames, mis kuuluvad pangandus-, finants- ja infotehnoloogiavaldkonda, teha või vastu võtta automaatseid makseid eurodes, vajadusel elektroonilisel teel, mis on tihedalt seotud automaatsuse ideega.

(vt punktid 42, 62–64, 66, 71 ja 72, 76, 78 ja 79, 82 ja 83, 85, 88)