Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankemenetlused – Direktiiv 2004/18 – Ajaline kohaldamine – Hankija poolt enne direktiivi ülevõtmistähtaja lõppu tehtud otsus, mille valitakse hankemenetluse liik – Direktiivi kohaldamatus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18, artikli 80 lõige 1)

2. Eelotsuse küsimused – Taotlus, mis puudutab sellise liidu õigusakti sätete tõlgendamist, mis ei ole põhikohtuasja vaidluse suhtes kohaldatav – Vastuvõetavus – Tingimus – Taotluses viidatud sätted, mis on üle võetud liidu õigusaktis, mis on tegelikult kohaldatav

(ELTL artikkel 267)

3. Õigusaktide ühtlustamine – Ehitustööde riigihankemenetlused – Direktiiv 93/37 – Kohaldamisala – Leping, mille peamine eesmärk sellise hoone ehitamine, mis vastab hankija väljendatud vajadustele – Hõlmamine – Leping, mis näeb ette hoone üürileandmise – Mõju puudumine

(Nõukogu direktiiv 92/50, artikli 1 punkti a alapunkt iii ja direktiiv 93/37, artikli 1 punkt a)

4. Liikmesriigid – Kohustused – Koostöökohustus – Siseriikliku kohtu kohustus jätta kohaldamata siseriiklikud menetlusnormid, et seadusjõu omandanud kohtuotsus uuesti läbi vaadata – Puudumine – Erand – Kohustus kasutada siseriiklikus õiguses antud võimalust kohtuotsuseid muuta

(ELL artikli 4 lõige 3; ELTL artikkel 267)

Summary

1. Vt otsuse tekst.

(vt punktid 31 ja 33)

2. Vt otsuse tekst.

(vt punktid 34 ja 35)

3. Direktiivi 93/37, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, artikli 1 punkti a tuleb tõlgendada nii, et leping, mille peamine eesmärk sellise hoone ehitamine, mis vastab hankija väljendatud vajadustele, kujutab endast ehitustööde riigihankelepingut ning ei kuulu seega nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, artikli 1 punkti a alapunktis iii viidatud erandite hulka isegi juhul, kui see leping sisaldab asjaomase hoone üürileandmise kohustust.

Selleks, et järeldada riigihankelepingu olemasolu direktiivi 93/37 tähenduses, on vaja, et kavandatava hoone ehitus vastaks hankija kindlaksmääratud vajadustele. See on nii juhul, kui hankija on võtnud meetmed, et määratleda ehitist iseloomustavad omadused või vähemalt, et avaldada otsustavat mõju selle kavandamisel. Lepingu kvalifitseerimise seisukohast on otsustav tähtsus lepingu peamisel eesmärgil, mitte ettevõtja saadava hüvitise suurusel või selle maksmise korral.

(vt punktid 43, 44, 50, 52 ja resolutsiooni punkt 1)

4. Kui selles valdkonnas puuduvad liidu õiguse sätted, tuleb kohtuotsuse seadusjõu põhimõtte rakendamise tingimused menetlusautonoomia põhimõttest tulenevalt sätestada liikmesriikide õiguskordades, järgides sealjuures võrdväärsuse põhimõtet ja tõhususe põhimõtet. Sellest lähtuvalt ei kohusta liidu õigus siseriiklikku kohut alati jätma kohaldamata siseriiklikke menetlusnorme, mis omistavad kohtuotsusele seadusjõu, ja seda isegi siis, kui see võimaldaks kõrvaldada kõnealuse otsusega toime pandud liidu õiguse rikkumise. Sellises olukorras, kui kohaldatavad siseriiklikud menetlusnormid võimaldavad liikmesriigi kohtul teatavatel tingimustel muuta oma otsust, millel on kohtuotsuse seadusjõud, et viia olukord siseriikliku õigusega kooskõlla, tuleb võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtetest lähtudes nende tingimuste täidetuse korral seda võimalust eelistada, et taastada põhikohtuasjas käsitletava olukorra kooskõla kohaldatavate liidu õigusnormidega.

Kui siseriiklikud menetlusnormid seda võimaldavad, peab liikmesriigi kohus, nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus, kes on otsuse teinud viimases astmes, ilma et oleks eelnevalt esitanud ELTL artikli 267 alusel Euroopa Liidu Kohtule eelotsusetaotluse, kas täiendama jõustunud kohtuotsust, mis on loonud riigihankeid käsitlevate liidu õigusnormidega vastuolus oleva olukorra, või muutma seda otsust, et võtta arvesse nendele õigusnormidele Euroopa Kohtu poolt hiljem antud tõlgendust.

(vt punktid 54, 59, 62, 64 ja resolutsiooni punkt 2)