ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ei ole tõenäoline, et asjaomane avalikkus, kelle moodustavad Saksa keskmised tarbijad ning ehitusvaldkonna erialaspetsialistid, ajab määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses segi ühelt poolt kujutismärgi Rock & Rock, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina on taotletud Nizza kokkuleppe klassidesse 2, 19 ja 27 kuuluvate kaupade jaoks, ja teiselt poolt sõnamärgid MASTERROCK, FIXROCK, FLEXIROCK, COVERROCK ja CEILROCK, mis on varem Saksamaal registreeritud klassidesse 6, 17, 19 ja 37 kuuluvate kaupade ja teenuste jaoks.

Vastandatud tähistega hõlmatud kaubad on osaliselt sarnased ja ülejäänud osas vähesel määral sarnased või erinevad. Lisaks on asjaomase avalikkuse tähelepanelikkuse aste eriti suur ning vastandatud tähised vaid vähesel määral sarnased, kusjuures selline sarnasus tuleneb koostisosast, mis on selgesti asjaomaseid kaupu kirjeldav ja kiitev ning asjaomaseid teenuseid kiitev. Lõpuks tuleb meenutada, et varasemate kaubamärkide eristusvõime on vähene, välja arvatud kaubamärgi CEILROCK puhul, mille eristusvõime on tavapärane.

Vastandatud tähiste igakülgse hindamise raames tuleb märkida, et kuna asjaomase avalikkuse tähelepanelikkuse aste on vastavate kaupade ostmisel eriti suur, on vastandatud tähiseid eristavad visuaalsed, foneetilised ja kontseptuaalsed erinevused piisavad takistamaks seda, et ühise osa „rock” olemasolust tulenevad sarnasused põhjustavad teatavate asjaomaste kaupade sarnasusest hoolimata Saksa keskmise tarbija ja ehitussektori erialaspetsialistide tajus tähiste segiajamise tõenäosust.

Kuna käesoleval juhul osa „rock” kirjeldab ja kiidab selgesti varasemate kaubamärkidega hõlmatud kaupu ja teenuseid, ei saa ta olla kaubamärkide perekonna ühine tüvi. Sellise kaubamärkide perekonna tunnustamisega, mille seeriatunnusega koostisosa on „rock”, aga just monopoliseeritakse osa „rock”, mis on selgesti varasemate kaubamärkidega hõlmatud kaupu ja teenuseid kirjeldav ja kiitev. Kaubamärkide perekonna olemasolu tunnustamisega antav laiendatud kaitse tähendab seda, et praktikas ei saa ükski teine ettevõtja registreerida kaubamärki, mis sisaldab osa „rock” ning vastavalt vajadusele võidakse tal selle osa kasutamine reklaamlausetes ja ‑materjalides isegi keelata. Selline vaba konkurentsi piirang, mis tuleneb inglise keele põhisõnavarasse kuuluva mõiste reserveerimisest ühele ainsale ettevõtjale, ei ole varasemate kaubamärkide omaniku loominguliste või reklaamialaste pingutuste kompenseerimise huviga põhjendatud. Kui tegemist ei ole kasutamise tulemusel suurenenud eristusvõimega, ei ole selles reservatsioonis seisnev kaubanduslik väärtus omaniku pingutuste tulemus, vaid vastav väärtus tuleneb üksnes asjaomase sõna algkeeles kindlaks määratud tähendusest, mis viitab asjaomaste kaupade ja teenuste omadustele.

(vt punktid 19, 24, 81, 83, 86, 96 ja 97)
3.

Ühine kaubanduspoliitika — Dumpinguvastane kaitse — Dumping — Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlemine — Kohandused — Müügiga seotud komisjonitasu arvessevõtmine — Jaotusettevõtja, kes on samade aktsionäride kontrolli all nagu tootjagi — Ühe ja sama majandusüksuse olemasolu — Mõiste — Edasimüüja ülesanded, mis on samastatavad sisemise müügiosakonna ülesannetega — Arvesse võetavad asjaolud (nõukogu määrus nr 1225/2009, artikli 2 lõike 10 punkt i) (vt punktid 48, 51, 53, 60, 68 ja 69)
Huve kahjustava akti põhjendamise eesmärk on esiteks anda asjaomasele isikule piisavalt teavet, et ta saaks hinnata selle otsuse põhjendatust ja otsustada, kas tuleks esitada hagi liidu kohtule, ning teiseks võimaldada sellel kohtul teostada kontrolli otsuse õiguspärasuse üle.

Konkursikomisjoni tehtud otsuste puhul tuleb see kohustus kokku sobitada konkursikomisjoni menetluse konfidentsiaalsusega, mis on ette nähtud personalieeskirjade III lisa artiklis 6 ning seega erinevate katsete eest saadud punktisummade edastamine kujutab endast konkursikomisjoni otsuste piisavat põhjendamist. Sõnaselge otsus, millega keeldutakse kirjalike katsete parandatud tööde edastamisest, on piisavalt põhjendatud, kui selles viidatakse personalieeskirjade III lisa artiklile 6, mis näeb ette, et konkursikomisjoni töö on konfidentsiaalne.

(vt punktid 37–39 ja 67)

Euroopa Kohus: kohtuotsus, 4.7.1996, parlament vs. Innamorati, C‑254/95 P, EKL, EU:C:1996:276, punkt 31.

Üldkohus: kohtuotsused, 25.6.2003, Pyres vs. komisjon, T‑72/01, EKL AT, EU:T:2003:176, punkt 66 ja seal viidatud kohtupraktika; 5.4.2005, Hendrickx vs. nõukogu, T‑376/03, EKL AT, EU:T:2005:116, punktid 73 ja 74 ning seal viidatud kohtupraktika; 12.2.2014, De Mendoza Asensi vs. komisjon, F‑127/11, EKL AT, EU:F:2014:14, punkt 94, ja 11.12.2014, van der Aat jt vs. komisjon, T‑304/13 P, EKL AT, EU:T:2014:1055, punkt 43 ja seal viidatud kohtupraktika.
Üldkohtu (kaheksas koda) 28. jaanuari 2016. aasta otsus – Austria vs. komisjon

(kohtuasi T‑427/12)

„Riigiabi — Pangandussektor — Saksamaa ja Austria poolt Bayerische Landesbankile ümberkorraldamise raames antud abi — Otsus, millega loetakse abi ühisturuga kokkusobivaks teatavate kohustuste täitmise korral — Muus keeles kui liikmesriigi keeles koostatud esialgse otsuse tühistamine — Tühistamishagi — Vaidlustatav akt — Vastuvõetavus — Riigiabi mõiste — Kasu — Kaitseõigused — Põhjendamiskohustus”

1. Tühistamishagi — Vaidlustatavad aktid — Mõiste — Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid — Otsus, millega teatatud meede loetakse riigiabiks ja tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks — Hõlmamine (ELTL artikkel 263) (vt punktid 27–31)

2. Tühistamishagi — Liikmesriigi hagi — Hagi, mis on esitatud komisjoni otsuse peale, millega teatatud meede loetakse riigiabiks ja tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks — Vastuvõetavus, mille tingimus ei ole põhjendatud huvi tõendamine (ELTL artikkel 263) (vt punktid 29–30)

3. Kohtumenetlus — Otsus, millega kohtumenetluse käigus asendatakse teine otsus — Uus asjaolu — Esialgsete nõuete ja väidete laiendamine (vt punktid 38–41)

4. Riigiabi — Haldusmenetlus — Huvitatud isikute õigus olla ära kuulatud — Ulatus — Kohtulik kontroll — Hindamine otsuse tegemise ajal kättesaadava teabe alusel (ELTL artikli 108 lõige 2 ja ELTL artikkel 263; nõukogu määrus nr 659/1999, artikkel 6) (vt punktid 45–55)

5. Institutsioonide aktid — Põhjendamine — Kohustus — Ulatus — Komisjoni otsus riigiabi kohta (ELTL artiklid 107 ja 296) (vt punktid 59–62)

6. Riigiabi — Mõiste — Komisjoni kohustus uurida hoolikalt ja erapooletult juhtumi kõiki asjassepuutuvaid asjaolusid — Riigi meede, millega vähendatakse ettevõtjal tavaliselt lasuvat maksukoormust — Hõlmamine (ELTL artikli 107 lõige 1) (vt punktid 69–80)

7. Riigiabi — Keeld — Erandid — Abi, mida võidakse pidada siseturuga kokkusobivaks — Finantssektorile antav abi finantskriisi kontekstis — Komisjoni kaalutlusõigus — Kohtulik kontroll — Piirid (ELTL artikli 107 lõige 3; komisjoni teatis 2009/C 195/04) (vt punktid 81–94)

8. Majandus- ja rahanduspoliitika — Majanduspoliitika — Keeld, mille kohaselt ei tohi liit ega liikmesriik võtta vastutust teise liikmesriigi kohustuste eest ega võtta neid kohustusi enda peale — Finantsabi andmine liikmesriigile, kes jääb oma võlausaldajate ees ise oma kohustuste eest vastutama — Finantsabi, mis ei vähenda abi saava liikmesriigi valmidust järgida usaldusväärset eelarvepoliitikat — Vastuvõetavus (ELTL artikkel 125) (vt punktid 100–101)

Ese

Nõue tühistada Euroopa Komisjoni 25. juuli 2012. aasta otsuse artikli 1 lõike 1 punkt d ja lõige 2 asjas C (2012) 5062 lõplik Saksamaa ja Austria poolt Bayerische Landesbankile antud riigiabi kohta (abi SA.28487 (C 16/2009, ex N 254/2009), ning – selle otsuse tühistamise järel komisjoni 5. veebruari 2013. aasta otsuse (EL) 2015/657 riigiabi SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) kohta, mida Saksamaa ja Austria andsid Bayerische Landesbankile (ELT 2015, L 109, lk 1), artikliga 1 – nõue tühistada viimati nimetatud otsuse artikli 2 lõike 1 punkt d ja lõige 2.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Juhul, kui tühistamishagi raames, mis on esitatud komisjoni otsuse peale, millega määratakse konkurentsieeskirjade rikkumise eest trahv, see otsus sätestab sõnaselgelt, et tegemist on algset otsust, millega määrati erinev trahvisumma ja mille liidu kohus osaliselt tühistas, muutva otsusega, on muutva otsuse vastuvõtmise menetlus algse otsuse vastuvõtmiseni viinud menetluse pikendus. Neil asjaoludel ja niivõrd, kuivõrd seda ei sea kahtluse alla tühistav kohtuotsus, võib selleks, et kontrollida, kas hageja kaitseõiguseid järgiti menetluses, mis viis vaidlustatud otsuse vastuvõtmiseni, lähtuda nii algsest otsusest kui ka selle vastuvõtmisele eelnenud ettevalmistavatest meetmetest, nende seas vastuväiteteatisest.

Lisaks, kuna hageja märkustest asjaolusid käsitleva kirja kohta, mille komisjon talle adresseeris, tuleneb, et tal oli võimalik talle määramisele kuulunud trahvi summa arvutamise erinevate etappide kohta oma seisukohta üksikasjalikult avaldada, siis ei saa väita, et komisjon rikkus tema kaitseõiguseid, jättes talle saatmata trahvisumma arvutamisel olulise teabe nagu eelkõige müügikäive.

Samuti, kui asjaomane ettevõtja oli algsest vastuväiteteatisest saadik teadlik, et komisjon kavatses tagada määratud trahvi hoitava mõju ja et igal juhul oli tal alates algsest otsusest võimalik mõista, et see kavatsus tähendas täiendava summa määramist konkreetse tegevusperioodi eest, samas kui algse otsuse osaliselt tühistanud kohtuotsus kõnealust kavatsust kahtluse alla ei seadnud ja seda kinnitati nii asjaolusid käsitlevas kirjas kui ka komisjoni ja selle ettevõtja vahelisel kohtumisel, ei ole võimalik tuvastada, et selle ettevõtja kaitseõigusi rikuti seoses komisjoni kavatsusega määrata talle täiendav summa.

(vt punktid 39, 41, 43, 51 ja 52)
Riigiabi valdkonnas ei mõjuta see, kui ebaseaduslikku abi saanud äriühingu aktsionär müüb aktsiad kolmandale isikule, kohustust see abi tagasi nõuda. Kui äriühing, kellele on antud ebaseaduslikku riigiabi, säilitab oma juriidilise isiku staatuse ning jätkab ise riigiabiga toetatud tegevuste elluviimist, saab tavaliselt see äriühing kõnealuse abiga seotud konkurentsieelise ning seega tuleb seda äriühingut kohustada tagasi maksma abiga võrdne summa. Niisiis ei saa seda abi tagasi nõuda ostjalt.

(vt punkt 267)
Dumpinguvastase algmääruse nr 1225/2009 sätteid tuleb nii palju kui võimalik tõlgendada 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingu (dumpinguvastane leping) vastavaid sätteid arvestades.

Liit võttis algmääruse vastu nimelt selleks, et täita dumpinguvastasest lepingust tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi. Lisaks soovis liit algmääruse artikli 11 lõikega 10 rakendada erikohustusi, mida sisaldab dumpinguvastase lepingu artikkel 9.3.3. Seega tuleb algmääruse artikli 11 lõiget 10 tõlgendada seda sätet arvesse võttes.

Dumpinguvastase lepingu artikli 2.4 neljandas lauses on sarnaselt dumpinguvastase algmääruse artikli 2 lõike 9 teisele lõigule kehtestatud põhimõte „tollimaks kui kulu“, mille kohaselt impordi ja edasimüügi vahel tasutud maksud, sealhulgas tasutud dumpinguvastased tollimaksud, on kulud, mis tuleb maha arvata ekspordihinna kindlaksmääramise käigus. Selles kontekstis tuleb asuda seisukohale, et dumpinguvastaste tollimaksude mahaarvamata jätmine dumpinguvastase lepingu artikli 9.3.3 alusel on erand normist „tollimaks kui kulu“, mis on sätestatud nimetatud lepingu artikli 2.4 neljandas lauses. Dumpinguvastaste tollimaksude mahaarvamata jätmine, mis on sätestatud algmääruse artikli 11 lõikes 10, on samamoodi erand normist „tollimaks kui kulu“, mis on esitatud nimetatud määruse artikli 2 lõike 9 teises lõigus, ja seda tuleb seega tõlgendada kitsalt.

Seega see, et kõik tasutud dumpinguvastased tollimaksud võidakse tagasi maksta ainult siis, kui tõendatakse, et edasimüügihindasid on liidus tõstetud summas, mis vastab kahekordsele dumpingumarginaalile, on selle asjaolu, et dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikes 10 sätestatud tingimused ei ole täidetud, ning seega põhimõtte „tollimaks kui kulu“ kohaldamise vältimatu tagajärg.

(vt punktid 84, 85, 89–91, 97 ja 98)
Sellise tühistamishagi vastuvõetavuse küsimuses, mille on esitanud hageja, kellel ei ole eristaatust ning puudub põhjendatud huvi, ei ole vaja analüüsida, kas ta on otseselt ja isiklikult puudutatud ELTL artikli 263 neljanda lõigu mõttes. Sellisel juhul peab hageja tõendama, et tal on põhjendatud huvi, näidates eelkõige, et tal on isiklik huvi vaidlustatud akti tühistamise vastu.

Olukorras, kus hageja, kellel ei ole sellist eristaatust, esitab tühistamishagi akti peale, mille adressaat ta ei ole, kattub nõue, mille kohaselt peavad vaidlustatud meetme siduvad õiguslikud tagajärjed puudutama hageja huve, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis, tingimustega, mis on ette nähtud ELTL artikli 263 neljandas lõigus. Selleks, et hinnata, kas vaidlustatud otsuse peale saab hagi esitada, tuleb kontrollida, kas see otsus kujutab endast akti, mille eesmärk on tekitada siduvaid õiguslikke tagajärgi.

(vt punktid 23 ja 25–27)
7.

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika –Valgevene vastu suunatud piiravad meetmed — Teatavate isikute ja üksuste varade külmutamine seoses olukorraga Valgevenes — Kohustus laiendada see meede ka niisuguse üksuse omandis või kontrolli all olevatele üksustele — Tingimused — Aktid, millega kehtestatakse piiravad meetmed ja nähakse ette nende kohaldamine omandis või kontrolli all olevatele üksustele — Nende isikute ja üksuste nimed, kes omavad või kontrollivad puudutatud üksusi, mis peavad olema kantud piiratud meetmetest puudutatud isikute loetellu (nõukogu otsused 2010/639/ÜVJP, 2012/642ÜVJP, 2012/171/ÜVJP ja 2014/750/ÜVJP; nõukogu määrused nr 765/2006, nr 265/2012, nr 1017/2012 ja nr 1159/2014) (vt punktid 133–137, 147, 148, 184, 185 ja 188)
15

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet. Esimese väite kohaselt on nende faktiliste asjaolude hindamisel, millel vaidlustatud otsus põhineb, tehtud ilmne hindamisviga, teine väide käsitleb seda, et on rikutud õigust õiglasele menetlusele ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele, kolmas seda, et on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet, ning neljanda väite kohaselt on rikutud põhjendamiskohustust ja õigust olla ära kuulatud.
41

Peale selle, et need põhjendused on põhimõtteliselt vastuolulised, kuna need ei tugine samadele faktilistele asjaoludele, tuleb esiteks märkida, et vaidlustatud aktide põhjendused ei viita äriühingutele P, I, K, O või C, ega samuti asjaolule, et IRISL kasutas hagejat maksete saamiseks või teostamiseks.
Vastulause toetuseks esitatud tähise kaubanduses kasutamise nõude suhtes tuleb kohaldada sama ajalist kriteeriumi kui see, mis on otsesõnu ette nähtud määruse nr 207/2009 ELi kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 4 punktis a seoses tähisele õiguse omandamisega, nimelt ELi kaubamärgi registreerimisetaotluse esitamise kuupäeva.

Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) peab vastulausemenetluse raames kontrollima, kas väidetud registreerimisest keeldumise põhjuse kohaldamise tingimused on täidetud. Selle käigus peab ta hindama esitatud faktiliste asjaolude tõesust ning poolte esitatud tõendite tõendusjõudu. EUIPO võib olla kohustatud arvestama selle liikmesriigi riigisisese õigusega, kus on kaitstud varasem kaubamärk, millel vastulause põhineb. Sel juhul peab ta omal algatusel selgitama, vahenditega, mis talle tunduvad sel eesmärgil kohased, asjaomase liikmesriigi siseriiklikku õigust, kui selline teave on vajalik asjasse puutuva registreerimisest keeldumise aluse kohaldamise tingimuse seisukohalt, eelkõige esitatud faktide tõesuse või tõendite kaalukuse osas.

(vt punkt 85)
57

Tuleb siiski märkida, et see säte kohustab ühtlustamisametit üksnes järgima sellise otsuse olemasolu korral selle sisu. Seevastu ei saa see säte kõrvale kalduda määruse nr 207/2009 artikli 7 lõikest 2, milles on ette nähtud, et selle artikli lõikes 1 sätestatud absoluutseid keeldumispõhjuseid kohaldatakse olenemata sellest, et registreerimata jätmise põhjused esinevad ainult liidu teatavas osas. Määruse nr 207/2009 artikli 112 lõike 2 punkti b tõlgendus, mille kohaselt apellatsioonikoda, kes lahendab kaebust otsuse peale, millega kontrollija lükkas registreerimistaotluse tagasi seetõttu, et taotletav kaubamärk on määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike l punktide b ja c tähenduses kirjeldav ja eristusvõimeta, oleks kohustatud tähise eristusvõimet üksikasjalikult analüüsima kõikide liikmesriikide osas, isegi kui on ilmne, et teatud liikmesriigi keeles tajub asjaomane avalikkus seda registreerimistaotluses nimetatud kaupu või teenuseid kirjeldavana, moonutaks määruse nr 207/2009 artikli 7 lõikes 2 ette nähtud normi sisu.
59

Teise väite põhjenduseks esitavad hagejad sisuliselt kolm etteheidet. Esiteks väidavad hagejad, et rikutud on algmääruse artikli 3 lõikeid 6 ja 7. Nad leiavad, et nende müügitehingud Cognisega oleks tulnud kahju hindamisest välja jätta ja et asjaolu, et väidetav kahju on „enda poolt põhjustatud”, takistab igal juhul põhjusliku seose tõendamist dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Eeldades, et väidetav kahju on tõendatud, tuleb asuda seisukohale, et selle põhjustasid muud tegurid algmääruse artikli 3 lõike 7 tähenduses, nagu on leitud ka teatavates varasemates komisjoni ja nõukogu otsustes. Need müügitehingud oleks tulnud kahjumarginaali arvutamisest samuti välja jätta. Teiseks viitavad hagejad algmääruse artikli 3 lõike 2 rikkumisele. Võttes arvesse asjaolu, et müügitehinguid Cognisega ei jäetud põhjusliku seose tuvastamisest välja, ei viinud komisjon ega nõukogu läbi objektiivset uurimist ega lähtunud kahju kindlakstegemisel otsesest tõendusmaterjalist. Kolmandaks viitavad hagejad ka algmääruse artikli 9 lõike 4 rikkumisele, kuna nõukogu ei jätnud välja kõnealuste toodete müüki Cognisele ja määras dumpinguvastase maksu ilma kahju suurust õigesti hindamata.
16

Kohtupraktikast ilmneb, et juhul, kui isikut otseselt ja isiklikult puudutav otsus või määrus asendatakse menetluse käigus samasuguse esemega aktiga, tuleb seda akti käsitada uue asjaoluna, mis võimaldab hagejal oma nõudeid ja väiteid kohandada. See, kui hagejat kohustataks esitama uue hagi, oleks nimelt vastuolus korrakohase õigusemõistmise ja menetlusökonoomia põhimõttega. Lisaks oleks ebaõiglane, kui asjaomane institutsioon saaks õigusakti peale liidu kohtule esitatud hagiavalduses sisalduvale kriitikale vastamiseks muuta vaidlustatud akti või asendada selle teise aktiga ning kohtumenetluses tugineda muudetud või asendatud aktile, võttes teiselt poolelt võimaluse laiendada oma algseid nõudeid ja väiteid nii, et need puudutaksid hilisemat akti, või esitada selle vastu täiendavaid nõudeid ja väiteid (vt Üldkohtu 23. oktoobri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-256/07: People’s Mojahedin Organization of Iran vs. nõukogu, EKL 2008, lk II-3019, punkt 46 ja seal viidatud kohtupraktika).
18

Esmalt sedastas ta, et hagi ei ole vastuvõetav osas, milles see põhineb määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti h sätetel, kuna komisjoni poolt nimetatud sätetele tuginedes ei ole viidatud embleemile varem osundatud. Seejärel märkis apellatsioonikoda, et avalikkus võib pidada käsitletavas kaubamärgis sisalduvat üht elementi identseks euro tähisega, samas kui teised elemendid, nagu näiteks tähtedest poolring, viitavad „ideele Euroopa Liidust”. Lisaks tõi ta esile, et arvestades „Euroopa Liidu institutsioonide ja muude asutuste tegevusvaldkondadesse ja pädevusse kuuluvate teenuste ja kaupade mitmekülgsust” on võimalik, et need ühtivad kõnealuse kaubamärgiga tähistatud kaupade või teenustega. Neil kaalutlustel leidis apellatsioonikoda, et ei ole välistatud, et asjaomane avalikkus arvab, et hageja on seotud Euroopa Liidu institutsioonide ja asutustega. Sellist muljet tugevdab kaubamärgi sõnaline osa „member of euro experts”, mis viitab apellatsioonikoja arvates ametlikult heakskiidetud ringkonnale. Apellatsioonikoda otsustas niisiis, et kõnealune kaubamärk tuleb tunnistada kehtetuks määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti i alusel, ilma et oleks vaja „hinnata muid kehtetuks tunnistamise taotluses esitatud põhjendusi”.
70

Seega tuleb tõdeda, et need tingimused on täidetud. Pealegi ei saa – vastupidi komisjoni seisukohale – nende lõikude kahte taandesse jagamisest järeldada, et need sätted oleksid vastastikku teineteist välistavad. Niisugust välistavust saaks järeldada vaid siis, kui selle punkti tekstis oleks selgelt kirjas, et nende kahe sätte üheaegne kohaldamine on võimatu.
50

Kolmandaks väidab hageja asjaomaste disainilahenduste keerdvarrastega seoses esiteks, et need on erinevat värvi ja teiseks, et nad koosnevad või on kaetud erinevate materjalidega. Hageja märgib, et erinevused tulenevad ka Üldkohtule esitatud ühtlustamisameti toimikule lisatud tegelike toodete näidiste võrdlusest. Selles osas olgu sedastatud, et oluline ei ole asjaolu, et vaidlusaluse disainilahenduse keerdvarras on musta värvi, samas kui varasema disainilahenduse oma on kujutatud valgena, kuna vaidlusaluse disainilahenduse jaoks ei taotletud ühtegi värvi. Igal juhul tuleb asuda seisukohale, et vastupidi hageja väidetele ilmneb tegelike toodete näidiste võrdlusest, et keerdvarras on musta värvi nii vaidlusaluse disainilahenduse kui ka varasema disainilahenduse puhul. Sama kehtib ka materjali kohta, millest mõlemad keerdvardad on valmistatud või millega nad on kaetud.
97

Järelikult vastupidi sellele, mida hageja sisuliselt väidab, ei ole tema olukorra puhul lähtumine eeldusest, et ta saab Süüria režiimist kasu ja on sellega seotud, vastuolus eespool viidatud kohtuotsusest Tay Za vs. nõukogu tulenevate juhistega. Selles kohtuotsuses leidis Euroopa Kohus nimelt, et seos riigi, kelle suhtes nõukogu on võtnud piiravad meetmed, ja füüsilise isiku vahel, kes on sellise ettevõtte juhi pereliige, keda peetakse asjaomase riigi valitsusega seotuks, ei ole piisav, et selle isiku suhtes võiks võtta kõnealuseid piiravaid meetmeid (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Tay Za vs. nõukogu, punktid 63–65). Kohus möönis siiski, et piiravate meetmete sihtmärgiks olla võivate füüsiliste isikute ringi võivad kuuluda isikud, kelle seos kolmanda riigiga on ilmselge, see tähendab kolmandate riikide juhid ja juhtidega seotud isikud (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Tay Za vs. nõukogu, punkt 68). Puudub aga kahtlus, et käesolevas asjas hageja ja Süüria režiimi vahel olev seos on märkimisväärselt otsesem, mistõttu ei saa selle kohta esitada sama kriitikat nagu see, mida tegi Euroopa Kohus eespool viidatud kohtuotsuses Tay Za vs. nõukogu.