Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Menetlusse astumine – Vastuvõetavuse tingimused – Huvi kohtuasja tulemuse vastu – Mõiste

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 40 teine lõik)

2. Riigiabi – Ebaseadusliku abi tagasinõudmine – Võlgniku kindlaksmääramine vara üleandmise korral – Ettevõtja „majandusliku järjepidevuse” kriteerium

(EÜ artikli 88 lõige 2)

3. Riigiabi – Ebaseadusliku abi tagasinõudmine – Tagasinõutava summa arvutamine ja tagastamisnõuete adressaatide kindlaksmääramine – Liikmesriigil tekkinud raskused – Komisjoni ja liikmesriigi koostöökohustus

(EÜ artikkel 10 ja EÜ artikli 88 lõige 2)

4. Riigiabi – Mõiste – Hindamine erainvestori kriteeriumi kohaselt – Hindamine vaidlusalust tehingut ja selle konteksti puudutavate kõikide asjaolude alusel

(EÜ artikli 87 lõige 1)

5. Riigiabi – Mõiste – Riigiabi saajatele antud eelis – Vajadus võtta arvesse meetme mõju, et määrata kindlaks abisaajale antud eelis

(EÜ artikli 87 lõige 1)

6. Riigiabi – Mõiste – Erainvestori kriteeriumi rakendamine – Abi, mis seisnes rendi maksmises lennukite allrendi eest summas, mis oli madalam peamiste rendilepingute alusel makstud summast

(EÜ artikli 87 lõige 1)

7. Riigiabi – Komisjonipoolne läbivaatamine – Uus abi – Tõendamiskoormis – Jaotus komisjoni ja liikmesriigi vahel – Tingimus – Vastavate menetluskohustuste täitmine

(EÜ artikkel 10 ja EÜ artikli 87 lõige 1 ja EÜ artikkel 3)

8. Riigiabi – Komisjonipoolne läbivaatamine – Hoolikas ja erapooletu uurimine – Võimalus teha otsus kättesaadava teabe põhjal – Tingimused

(EÜ artikkel 10 ja EÜ artikli 87 lõige 1 ja EÜ artikkel 88)

9. Riigiabi – Konkurentsi kahjustamine – Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine – Majandusharu liberaliseerimine ühenduse tasandil

(EÜ artikli 87 lõige 1)

10. Riigiabi – Ebaseadusliku abi tagasinõudmine – Huvitatud isikutel tekkida võiv õiguspärane ootus – Kaitse – Tingimused ja piirid

(EÜ artikli 88 lõiked 2 ja 3)

11. Riigiabi – Komisjoni otsus, millega abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobimatuks ning kohustatakse see tagasi nõudma – Kohustus põhjendada hüvitatava summa väljaarvutamisel kasutatud meetodit

12. Ühenduse õigus – Põhimõtted – Kaitseõigused – Kohaldamine komisjoni poolt algatatud haldusmenetlusele – Ulatus

Summary

1. Kui riigiabi valdkonnas tunnistatakse, et menetlusse astujal on otsene ja kehtiv huvi vaidluse lahenduse suhtes Euroopa Kohtu kodukorra artikli 40 teise lõigu alusel, kuna esiteks oli ta abi saajate konkurent, ja teiseks oli aktiivselt osalenud ametlikus uurimismenetluses, mille järel võeti vastu talle soodne otsus, millega tunnistati selle abi kokkusobimatust ühisturuga, säilib tal see otsene ja kehtiv huvi seni, kuni tunnistatakse abi saajate huvi vaidlustatud otsuse tühistamise vastu. Nimelt on menetlusse astujal vastav huvi komisjoni nõuete toetuseks menetlusse astuda, et kaitsta selle otsuse õiguspärasust, olgu siis kas või selleks, et käsitleda kahju hüvitamise taotlusi, millele järgnevad võimalikud hagid, mis tuginevad sellele, et eespool viidatud konkurentsiperioodi jooksul anti õigusvastaselt abi, mis talle kahju tekitas.

(vt punkt 64)

2. Kui abi maksti raskustes olevale äriühingule, kes kandis teatud vara üle uuele äriühingule, mis tekkis esimese äriühingu tegevuse eraldamisel, siis võib seda uut äriühingut lugeda sellise abi tegelikuks saajaks, kui nende kahe äriühingu vahel esineb majanduslik järjepidevus. Seevastu kui majanduslik ühtsus kahe äriühingu vahel puudub, siis ei saa esimesele äriühingule pärast eraldamist antud abi tagasi nõuda uuelt äriühingult pelgalt seetõttu, et see äriühing saab abist kaudselt kasu.

Hindamaks, kas raskustes olevale äriühingule tasutud abi tagastamiskohustust võib laiendada uuele äriühingule, kellele vana äriühing kandis üle osa oma varast, kui see ülekandmine võimaldab tuvastada kahe äriühingu vahelise majandusliku järjepidevuse, võib arvesse võtta järgmisi asjaolusid: ülekandmise objekt (vara ja kohustused, tööjõu säilitamine, grupeeritud vara), ülekandmise hind, kes on ülevõtva ja algse ettevõtja aktsionärid või omanikud, ülekandmise hetk (pärast uurimise algust, menetluse algatamist või lõplikku otsust) või tehingu majanduslik loogika. Igal juhul on kriteeriumid abi tegeliku saaja tuvastamiseks oma laadilt objektiivsed.

Abi tagastamise kohustuse eesmärk on taastada kõnealuses majandussektoris konkurentsiolukord, mitte aga võimaldada ametiasutusel oma võlgasid tagasi saada. Sellega seoses tuleb vara ülekandmistehingu majanduslikku loogikat seetõttu uurida vaatepunktist, kas see suudab taastada asjaomases sektoris konkurentsiolukorra.

(vt punktid 104–106, 135, 146, 148)

3. Komisjon ei pea otsuses, milles tunnistatakse abi kokkusobimatust ühisturuga ja pannakse kohustus see tagasi nõuda, täpsustama, millises ulatuses iga abisaaja ettevõtja sai kõnealusest abisummast kasu. Asjaomane liikmesriik peab kindlaks määrama summa, mida iga selline ettevõtja peab tagasi maksma, kui riik abi tagasi nõuab. Piisab sellest, kui komisjoni otsus sisaldab andmeid, mis võimaldavad otsuse adressaadil iseseisvalt ja liigsete raskusteta see summa määratleda. Ettenägematute raskuste puhul võib see liikmesriik tuua need probleemid komisjoni ette hindamiseks, mille puhul peavad komisjon ja liikmesriik vastavalt lojaalse koostöö põhimõttele, mida on kirjeldatud EÜ artiklis 10, tegema raskuste ületamiseks koostööd heas usus, samas rangelt asutamislepingu sätteid ja eelkõige riigiabi käsitlevaid sätteid arvestades.

(vt punktid 126, 315–318)

4. Arvestades EÜ artikli 87 sätteid, peab komisjon alati uurima kõiki vaidlusaluse tehingu asjassepuutuvaid osasid ja selle konteksti eelkõige siis, kui kohaldatakse erainvestori kriteeriumit. Komisjon peab kõiki asjassepuutuvaid asjaolusid arvestades kontrollima, kas EÜ artikli 87 lõike 1 kohaldamise tingimused on täidetud.

Ehkki komisjonil oli õigus võtta arvesse vaidlusaluste meetmete konteksti, näiteks seda, et abi anti ümberkorraldamise ja erastamise raames, peab ta siiski uurima, kas vaidlusalused meetmed vastasid erainvestori kriteeriumi alusel turumajandusele omastele kaubandustehingutele ning erinesid seetõttu eespool viidatud õigusvastasest abist.

Isegi kui mingi meede järgnes sama laadi meetmetele, mida loeti riigiabiks, ei välista see asjaolu a priori , et meede vastaks eraettevõtja kriteeriumile turumajanduses. Liidu kohus peab igal juhul kontrollima, kas asjassepuutuvate tegurite alusel võib selle meetme mõistlikult eraldada eelnevatest meetmetest ja lugeda erainvestori kriteeriumi kohaldamise eesmärgil iseseisvaks meetmeks.

(vt punktid 172–177)

5. EÜ artikli 87 lõikest 1 tuleneb, et riigiabi mõiste on objektiivne mõiste, mis sõltub üksnes sellest, kas riiklik meede annab ühele või mõnele ettevõtjale eelise või mitte. Et määrata kindlaks, kas kõnealune meede võib endast kujutada riigiabi, tuleb peamiselt eelkõige arvesse võtta selle meetme mõju ettevõtjatele, kes sellest kasu saavad, mitte aga abi andvate avalike või eraorganisatsioonide olukorda.

(vt punktid 211 ja 212)

6. Erainvestori kriteeriumi kohaldamiseks tuleb kindlaks teha, kas asjaomane ettevõtja saab kõnealuste meetmetega majandusliku eelise, mida ta tavalistel turutingimustel ei oleks saanud. Asjaolust, et tehing on abi andvale võimuasutusele või riigiosalusega ettevõtjale mõistlik, ei piisa, et see tegevus vastas erainvestori kriteeriumile.

Mis puudutab abi, mis anti lennukite allrendile andmise vormis sellise rendisumma eest, mis oli madalam peamiste rendilepingute alusel makstud summast, siis peab võrdlema vaidlusalust rendisummat turul kehtiva rendisummaga. Komisjon peab vastavalt erainvestori kriteeriumile kontrollima, kas rent oli ka tegelikult madalam sellest, mida allrentiv ettevõtja oleks maksnud tavaliste turutingimuste juures.

(vt punktid 213 ja 214)

7. Komisjon peab esitama tõendi uue abi kohta. Nimelt ilmneb EÜ artikli 88 lõigetest 2 ja 3, et sellise tõendamise puudumisel ei saa uusi meetmeid lugeda riigiabiks EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Siiski sõltub selle tõendamiskoormist käsitleva eeskirja kohaldamine sellest, kas komisjon ja liikmesriik täitsid oma vastavad menetluskohustused, kui see institutsioon kasutas oma pädevust kohustada liikmesriiki esitama talle kõik vajalikud andmed.

Seevastu on erandina EÜ artikli 87 lõike 1 sätetest abi ühisturuga kokkusobivuse tõendamiskoormis põhimõtteliselt asjaomasel liikmesriigil, kes peab tõendama, et tingimused selle erandi kohaldamiseks on täidetud.

(vt punktid 224, 225 ja 329)

8. Komisjon võib teha otsuse talle kättesaadava teabe alusel juhul, kui asjassepuutuv liikmesriik rikub koostöökohustust, mis tal on selle institutsiooni suhtes vastavalt EÜ artiklile 10, ja keeldub edastamast teavet, mille esitamist on komisjon uue või muudetud abi kvalifitseerimiseks ja selle ühisturuga kokkusobivuse uurimise või siis eelnevalt heaks kiidetud abi nõuetekohase rakendamise kontrollimise eesmärgil nõudnud. Siiski peab komisjon enne sellise otsuse vastuvõtmist nõudma liikmesriigilt kõigi abi ühisturuga kokkusobivuse uurimiseks vajalike dokumentide, kogu sellekohase teabe ja andmete edastamist tema poolt määratud tähtajaks. Komisjon võib menetluse lõpetada ja võtta vastu otsuse tema käsutuses oleva materjali alusel üksnes juhul, kui liikmesriik ei ole vaatamata komisjonipoolse korralduse saamisele nõutud teavet esitanud. Need menetluslikud kohustused on pandud asjaomasele liikmesriigile ja komisjonile, et viimane saaks oma kontrolli teostada piisavalt selgete ja täpsete andmete põhjal, tagades asjaomase riigi õiguse olla ära kuulatud. Tegelikult on kaitseõiguste austamine kõigis isiku vastu alustatud menetlustes, mis võivad viia isiku õigusi kahjustava akti vastuvõtmiseni, liidu õiguse aluspõhimõte ja see tuleb tagada ka siis, kui asjaomane menetlus ei ole kuidagi reguleeritud.

Liikmesriigile ei saa ette heita, et ta ei esitanud komisjonile piisavalt teavet, kui ametliku uurimismenetluse algatamise otsus ei sisalda esialgset hinnangut vaidlusaluste meetmete kohta, et määrata kindlaks, kas need sisaldavad abi elemente, ja kui haldusmenetluse käigus ei olnud esiteks kordagi otseselt kahtluse alla seatud neid meetmeid ja teiseks ei olnud esitatud mis tahes infonõuet nende meetmete kooskõla kohta turutingimustega.

Sellises olukorras peab komisjon vastavalt oma hoolika ja erapooletu uurimise kohustusele riigiabi käsitlevate asutamislepingu alussätete hea haldamise huvides jätkama oma uurimist ja süvendama seda, et tõendada muu hulgas, kas vaidlusalused meetmed vastasid eraettevõtja kriteeriumile. Selleks peab ta kas esitama liikmesriigile korralduse täiendava teabe esitamiseks, täpsustades nõutud teabe laadi, või siis läbi viima täiendava ekspertiisi.

(vt punktid 226, 229, 240, 246, 248 ja 249)

9. Õigustamaks meetme kvalifitseerimist riigiabina peab komisjon EÜ artikli 87 lõike 1 alusel tuvastama konkurentsi moonutamise ohu, mis esineb siis, kui kõnealune meede tugevdab abisaaja seisundit teiste ettevõtjatega võrreldes, kes konkureerivad abisaajaga sellises majandusharus, mis on ühenduse tasandil liberaliseeritud.

(vt punkt 312)

10. Isegi tagatiste vormis abi andmine ei saa tekitada kolmandates isikutes õiguspärast ootust, et need tagatised on õiguspärased, kui need anti EÜ artikli 88 lõiget 3 rikkudes. Kolmandad huvitatud isikud peavad üles näitama nõutud mõistlikkust ja hoolsust ning veenduma, et ühenduse riigiabialaseid õigusnorme järgitakse.

(vt punkt 354)

11. Otsust, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobimatuks, mis ei sisalda üksikasjalikku ülevaadet kõnealustest abimeetmetest, kuid mis võimaldab siiski vaidlustatud otsuse põhjendavas osas – mis on resolutsioonist lahutamatu – esitatud piisavalt täpsete juhiste põhjal vaidlusaluse abi arvuliselt määratleda, ei saa lugeda ebapiisavalt põhjendatuks. Igal juhul peavad liikmesriigi ametiasutused selle arvulise määratluse ise tegema abi kokkusobimatuks tunnistanud otsuse täitmise raames, tehes komisjoniga lojaalset koostööd.

(vt punkt 388)

12. Kaitseõiguste austamine kõigis isiku vastu alustatud menetlustes, mis võivad viia isiku õigusi kahjustava akti vastuvõtmiseni, on liidu õiguse aluspõhimõte ja see tuleb tagada ka siis, kui asjaomast menetlust ei ole kuidagi reguleeritud. Komisjon võib riigiabi valdkonnas, et hinnata meedet EÜ artikli 87 sätete alusel, tugineda kolmandatelt isikutelt saadud tõenditele üksnes siis, kui ta on asjaomasele liikmesriigile andnud võimaluse esitada oma märkused nende tõendite kohta.

Liikmesriigi kaitseõigusi ei saa sellisena kahjustada asjaolu, kui sellele liikmesriigile jäeti edastamata aruanne, mis tugineb üksnes komisjoni ekspertide poolt riigiabi saajatelt kohapealsete kontrollide käigus kogutud andmetele ning mis ei sisalda seega ühtegi fakti, mida vaidlusalustest meetmetest kasusaavad ettevõtjad, mis olid 100% ulatuses liikmesriigi omanduses, ei teadnud.

(vt punktid 399–401)