11

Seaduse artiklis 24 „Tähtajaliselt tööle võetud teadustöötajad“ on ette nähtud: „1. Programmi jaoks kättesaadavate vahendite raames võivad ülikoolid selleks, et tegeleda teadus- ja õppetöö, põhikursuste õpet toetava õpetamise ja tudengitele suunatud teenustega, sõlmida tähtajalisi töölepinguid. Ülikooli õigus- ja haldusaktide alusel on lepingus määratletud üliõpilaste õpetamise, põhikursuste õpet toetava õpetamise ja tudengitele suunatud teenuste ning teadustegevuse konkreetne kord. 2. Teadurid valitakse avaliku valikumenetluse teel, mille viivad läbi ülikoolid 9. mai 1989. aasta seaduse nr 168 kohase määruse alusel, järgides põhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 11. märtsi 2005. aasta soovitusele lisatud Euroopa teadlaste hartas (2005/251/EÜ) […]. 3. Lepingute liigid on järgmised: a) kolmeaastased lepingud, mida võib pikendada ainult ühel korral kaheks aastaks, kui tehtud õppe- ja teadustöö on enne saanud positiivse hinnangu ministri dekreedis määratletud tingimuste, kriteeriumide ja parameetrite alusel; neid lepinguid võib sõlmida sama isikuga ka eri asutustes; b) kolmeaastased lepingud, mis on ette nähtud kandidaatidele, kes on punktis a nimetatud lepingu alusel tööl olnud, või kandidaatidele, kes on läbinud käesoleva seaduse artiklis 16 nimetatud esimese või teise taseme õppejõu ametikoha jaoks vajaliku teadustöötaja riikliku atesteerimise või kellel on meditsiinilist spetsialiseerumist tõendav dokument või kes said vähemalt kolme järjestikuse aasta jooksul uurimistoetust 27. detsembri 1997. aasta seaduse nr 449 artikli 51 lõike 6 tähenduses, uurimistoetust, mida on nimetatud käesoleva seaduse artiklis 22, või järeldoktori granti, mida on nimetatud 30. novembri 1989. aasta seaduse nr 398 artiklis 4, või kellel on olnud sarnased lepingud välismaa ülikoolides või kes on saanud sealt sarnaseid toetusi või grante. […] 5. Programmi jaoks kättesaadavate vahendite raames hindab ülikool lõike 3 punktis b nimetatud lepingu kolmandal aastal sellise lepingu sõlminud töötajat, kes on läbinud artiklis 16 nimetatud teadustöötaja atesteerimise, et teda saaks nimetada artikli 18 lõike 1 punkti e tähenduses kaasprofessoriks. Positiivse hindamise korral nimetatakse sellise lepinguga töötaja lepingu lõppemisel kaasprofessoriks. Hindamine viiakse läbi vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud kvaliteedistandarditele, mis on kindlaks määratud ülikooli määruses ministri dekreedis kehtestatud kriteeriumide alusel. Positiivse hinnangu korral tagab artikli 18 lõikes 2 osutatud kava vajalike vahendite kättesaadavuse. Menetluse teade avaldatakse ülikooli veebilehel. 6. Programmi jaoks kättesaadavate vahendite raames võib – ilma et see piiraks artikli 18 lõike 2 sätete kohaldamist – alates käesoleva seaduse jõustumise kuupäevast kuni järgmise kaheksanda aasta 31. detsembrini kasutada lõikes 5 sätestatud menetlust, et nimetada esimese või teise taseme õppejõuks samas ülikoolis tähtajatult töötavaid teise taseme õppejõude ja teadustöötajaid, kes on läbinud artiklis 16 osutatud teadustöötaja atesteerimise. Ülikoolid võivad selleks kasutada kuni poole vahenditest, mis on vajalikud vabade korralise professori ametikohtade täitmiseks. Alates üheksandast aastast võib ülikool lõikes 5 osutatud nimetamiste jaoks kasutada vastavaid vahendeid kuni poolte vabade korralise professori ametikohtade jaoks. […] 8. Lõike 3 punktis a nimetatud lepingute alusel töötavate isikute palk on sõltuvalt nende töökorraldusest võrdne koosseisuliste teadustöötajate lähtepalgaga. Lõike 3 punktis b nimetatud lepingute alusel töötavate isikute puhul on kogu aastane brutopalk võrdne täistööajaga koosseisuliste teadustöötajate lähtepalgaga ning seda võib suurendada kuni 30%. 9. Käesolevas artiklis nimetatud lepingud ei anna mingeid õigusi töölevõtmise suhtes. Lõike 3 punktides a ja b nimetatud lepingu täitmine annab eelisõiguse konkursipõhisel avalikku teenistusse võtmisel.“