ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kulud

(Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 91 punkt b ja artikli 102 lõige 2)

2. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Arvesse võetavad asjaolud

3. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Arvesse võetavad asjaolud

Summary

1. Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 91 punktist b tuleneb, et hüvitatavad on ainult sellised kohtukulud, mis on esiteks tekkinud seoses asja menetlemisega ühenduse kohtus ning teiseks on selle seisukohalt vältimatud. Oma seisukohtade esitamiseks Luxembourgi sõitmisega seonduvaid kulusid ei saa pidada vältimatuks, arvestades ühelt poolt, et ühenduse seadusandja on Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 102 lõikes 2 näinud selles osas ette tähtaja pikendamise seoses suurte vahemaadega, ja teiselt poolt, et on olemas teisi kindlaid ja ilmselgelt odavamaid viise dokumentide edastamiseks ühenduse kohtule.

(vt punktid 42, 79 ja 80)

2. Tasumäärasid kehtestavate ühenduse õigusnormide puudumisel peab Esimese Astme Kohus hindama juhtumi asjaolusid oma siseveendumuse kohaselt, võttes arvesse kohtuvaidluse eset ja olemust, selle tähtsust ühenduse õiguse seisukohalt, samuti juhtumiga kaasnevaid raskusi, asjaga seotud esindajate või nõustajate töö mahtu ning poolte menetlusega seotud majanduslikke huve.

Sellise vaidluse puhul, mis puudutab rahalise toetuse andmisega seotud tingimuste täitmata jätmist ja komisjoni sekkumist hageja tegevusse enne toetatava projekti algust ning selle täideviimise ajal, eksisteeriv vajadus määratleda selle sekkumise täpsed asjaolud ning põhjalikult analüüsida selle tagajärgi kohtuasja lahendamise seisukohast kannab endas teatud määral erilisi raskusi, mis eristavad käesolevat asja teistest rahalise toetuse andmisega seotud tingimuste täitmata jätmist puudutavatest kohtuasjadest.

Selles mõttes on kõnealusele vaidlusele iseloomulik teatav uudsus ja järelikult omab see ühenduse õiguse seisukohalt teatavat tähtsust, kuna see võimaldab selgitada vaidluse pooltel lasuva tõendamiskoormise jaotuse vaidluses, kus komisjon sekkub toetatava projekti täideviimisse, väites, et selle tingimused on õigusvastaselt täitmata jäetud.

(vt punktid 45, 53–56)

3. Kohtumenetlusega seotud töö mahu hindamise puhul tuleb ühenduse kohtul võtta arvesse kohtumenetluse kui terviku jaoks objektiivselt vältimatult vajalikku tööd. Kui aga hageja advokaadid on teda juba abistanud asjaomasele kohtuvaidlusele eelnevate menetluste või sammude käigus, tuleb samuti arvestada asjaolu, et advokaatidel on olemas teadmised vaidluse oluliste üksikasjade kohta, mis lihtsustavad nende tööd ja vähendavad kohtumenetluse ettevalmistamise jaoks vajalikku aega. Ja vastupidi, hüvitatavate kohtukulude hindamisel ei tule arvesse võtta advokaatide abi menetluse kohtueelses etapis juhul, kui tõendatakse, et see abi ei oma kohtumenetluse seisukohast mingit tähtsust.

(vt punktid 59 ja 60)
Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kohtukulud – Mõiste – Poolte vältimatud kulud – Arvesse võetavad asjaolud

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

2. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kohtukulud – Mõiste – Mitme advokaadi menetlusse astumine

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

3. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Taotlus teatud kulude kohta, mis esitati esmakordselt kohtus – Vastuvõetavus

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 92 lõige 1)

Summary

1. Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 91 punkti b kohaselt on hüvitamisele kuuluvad kohtukulud esiteks piiratud nendega, mis on seotud Esimese Astme Kohtu menetlusega ja teiseks nendega, mis on sel eesmärgil vältimatud; need tingimused kehtivad kõikide kohtukulude kohta, s.h reisi- ja elamiskulude kohta.

Tasumäärasid kehtestavate ühenduse õigusnormide puudumisel peab Esimese Astme Kohus hindama juhtumi asjaolusid oma siseveendumuse kohaselt, võttes arvesse kohtuvaidluse eesmärki ja olemust, selle tähtsust ühenduse õiguse seisukohalt, samuti juhtumiga kaasnevaid raskusi, mis sarnaste asjaoludega seotud kohtupraktika puudumisel suurendavad ebakindlust kohtuasja tulemuse osas, asjaga seotud esindajate või nõustajate eeltöö mahtu ning poolte menetlusega seotud majanduslikke huve. Ühenduse kohtuniku võimalus hinnata tehtud tööde mahtu sõltub siinkohal talle edastatud informatsiooni täpsusest

Ühenduse kohus ei ole pädev määrama kindlaks tasusid, mida pooled maksavad oma advokaatidele, küll aga võib ta kindlaks määrata nende tasude selle osa, mida peab tasuma pool, kellelt kohtukulud võidakse välja mõista. Esimese Astme Kohus ei pea kohtukulude kindlaksmääramise taotluse üle otsustamisel arvestama siseriiklikult kehtestatud advokaadi tasumäära ega mistahes selle kohta sõlmitud kokkulepet huvitatud poole ja tema esindajate või nõustajate vahel.

(vt punktid 26–28, 33 ja 41)

2. Mis puudutab põhikohtuasjas hageja advokaatide tehtud töö mahtu siis, kui põhimõtteliselt on hüvitatav üheainsa advokaadi töötasu, on võimalik, et sõltuvalt igale kohtuasjale omastest asjaoludest, eriti keerulisusest, võib vältimatu kuluna käsitleda rohkem kui ühe advokaadi töötasu. Põhiliselt tuleb siiski arvestada töötundide arvu, mis on kohtumenetluse huvides objektiivselt vältimatud ja seda sõltumata advokaatide arvust, kes neid teenuseid osutavad.

(vt punkt 35)

3. Kuigi kohtukulude hüvitamise nõue puudutas algselt üksnes advokaaditasusid, võib seda vastavalt Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 92 lõikele 1 laiendada kohtukulude kindlaksmääramise taotlusega selliselt, et sinna lisatakse reisi- ja elamiskulud, kuna nimetatud taotluse esitamise hetkel oli poolte vahel olemas vaidlus hüvitatavate kohtukulude üle. Selline reisi- ja elamiskulude hüvitamise nõue tuleb seega tunnistada vastuvõetavaks.

(vt punkt 40)
ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:T:2012 :668 1TEAVEAVALDAMATAKOHTULAHENDITEKOHTA
Üldkohtu (neljas koda) 1 2. detsembri 2 0 1 2 . aasta määrus – B auer vs. komisjon
(kohtuasi T-2 5 3 / 0 0 )
Tühistamishagi — Riigiabi — Sotsiaalmaksukoormuse vähendamine Ve neetsia ja Ch ioggia 
territooriumidel asuvate ettevõtjate kasuks — Komisjoni otsus, millega abi tunnistatakse ühisturuga 
kokkusobimatuks ja ko hustatakse see tagasi nõudma — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt 
ilmselgelt õiguslikult põhjendamata hagi
1. Kohtumenetlus — Vastuvõetamatuse v astuväide — Otsus liita põhikohtuasjaga taotlus teha 
vastuvõetamatuse vastuväite kohta eraldi otsus — Hagi rahuldamata jätmine sisulises o sas ilma 
vastuvõetamatuse väite ko hta otsust tegemata — Üldkohtu kaalutlusõigus (Üldkohtu ko dukord, 
artikkel 111 j a artikli 114 l õige 4) (vt punktid 19–21)
2. Riigiabi — Mõiste — Abisaajatele soodustuse andmine — Meetmed, mille ees märk on heastada 
võimalik ebasoodne ko nkurentsiolukord, m illes o n liikmesriigi teatavas piirkonnas asuvad 
ettevõtjad — Hõlmamine (EÜ artikli 87 lõiked 1 ja 3) (vt punktid 28 ja 29)
3. Riigiabi — Komisjonipoolne läbivaatamine — Abikava läbivaatamine tervikuna — Lubatavus (EÜ 
artiklid 87 ja 88) (vt punkt 34)
4. Riigiabi — Keeld — Erandid — Abi, m ida v õib p idada ü histuruga kokk usobivaks — 
Abi majandusarengu ede ndamiseks teatavates p iirkondades — Tegevusabi välistamine, välja 
arvatud erandjuhtudel (EÜ artikli 87 lõike 3 punkt c) (vt punktid 46 ja 47)
5. Riigiabi — Komisjoni otsus — Riigiabi andva liikmesriigi ja abisaaja hoolsuskohustus kõ igi 
asjassepuutuvate andmete esitamise osas (EÜ artikli 88 lõige 2) (vt punkt 56)
6. Riigiabi — Abiprojektid — Rakendamine enne kom isjoni lõpliku otsuse tegemist — Komisjoni otsus, 
millega ko hustatakse a bi tagastama — Põhjendamiskohustus — Ulatus (EÜ a rtikli 88 l õige 3) 
(vt punkt 61)
7. Riigiabi — Ebaseadusliku abi tagasinõudmine — Ebaseaduslikkusest tulenev ko hustus — Ese — 
Eelnenud olukorra taastamine — Proportsionaalsuse ja võrdse ko htlemise põhimõtete rikkumine — 
Puudumine (EÜ artikli 88 lõige 2) (vt punktid 62 ja 63)
2 ECLI:EU:T:2012 :668TEAVEAVALDAMATAKOHTULAHENDITEKOHTA
Ese
Nõue tühistada ko misjoni 25. novembri 1999 . aasta otsus 2000 /394/EÜ s otsiaalmaksukoormuse 
vähendamist ettenägevate seadustega nr 30/1997 j a nr 206/1995 Ve neetsia ja Ch ioggia territooriumidel 
asuvate ettevõtjate kasuks ra kendatud abimeetmete ko hta (EÜT 2000 , L 150, lk 50).
Resolutsioon
1. Liita ko misjoni esitatud vastuvõetamatuse vastuväide põhikohtuasjaga.
2. Jätta hagi rahuldamata, kuna see on o saliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt 
õiguslikult põhjendamata.
3. Mõista ko misjoni kohtukulud välja Bauer SpA-lt, ke s ühtlasi kannab ise oma ko htukulud.
4. Jätta Itaalia Vabariigi kohtukulud tema enda ka nda.
Kulud kuuluvad hüvitamisele üksnes siis, kui esiteks olid need seotud Esimese Astme Kohtu menetlusega ja teiseks olid need sel eesmärgil vältimatud. Esimese Astme Kohus võib tasumäärasid reguleerivate ühenduse õigusnormide puudumisel vabalt hinnata juhtumi asjaolusid, arvestades kohtuvaidluse eesmärki ja olemust, selle olulisust ühenduse õiguse seisukohalt, samuti kohtuasja keerukust, esindajate või nõustajate tehtud töö mahtu kohtumenetluses ja poolte majanduslikku huvi menetluses.

Kuigi kodukorra artikli 87 lõike 1 ja lõike 3 teise lõigu kohaselt on poole kuritarvitav käitumine asjakohane Esimese Astme Kohtu poolt menetlust lõpetavas kohtuotsuses või määruses kulude jaotuse üle otsustamisel, on selline käitumine täiesti asjakohatu, kui Esimese Astme Kohus määrab kohtukulud kindlaks kodukorra artikli 92 lõike 1 alusel, kuna kohtukulude kindlaksmääramise menetlus on objektiivne menetlus, mille eesmärk on teha kindlaks menetlusega seotud vältimatud kulud, sõltumata sellest, kas nende kulude aluseks olnud käitumine oli kuritarvitav või mitte.

(vt punkt 36)
Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Menetlusse astumine – Vastuvõetavuse tingimused

(Euroopa Kohtu kodukorra artikli 40 teine taane ja artikli 53 esimene taane)

2. Menetlus – Menetlusse astumine – Huvitatud isikud

(Euroopa Kohtu kodukorra artikli 40 teine taane)

Summary

1. Euroopa Kohtu põhikirja artikli 40 teine lõik, mis on põhikirja artikli 53 esimese lõigu kohaselt kohaldatav menetluses Esimese Astme Kohtus, näeb ette, et igal isikul, kes tõendab oma huvi Euroopa Kohtusse esitatud kohtuasja tulemuste vastu, välja arvatud ühelt poolt liikmesriikidevahelistes, ühenduste institutsioonide vahelistes või liikmesriikide ja teisalt ühenduste institutsioonide vahelistes kohtuasjades, on õigus astuda menetlusse.

Territorios Históricos de Vizcaya y Guipúzcoa menetlusse astumise avalduse osas tuleb märkida, et huvi kohtuasja tulemuse vastu kodukorra artikli 40 tähenduses tuleb käsitleda otsese ja tegeliku huvina nõuete endi suhtes, mille toetuseks menetlusse astumise avaldus on esitatud, mitte huvina esitatud väidete ja argumentide suhtes. Kohtuasjas tuleb „tulemusena” mõista kohtult palutud lõplikku otsust, nii nagu see on väljendatud kohtuotsuse resolutiivosas. On vaja eelkõige kontrollida, et vaidlustatud akt puudutaks menetlusse astujat otseselt ja tema huvi kohtuasja tulemuse vastu oleks tuvastatud. Lisaks tuleb eristada menetlusse astumise avalduse esitajaid, kellel on otsene huvi konkreetse akti tulemuse vastu, mille tühistamist taotletakse, nendest isikutest, keda nende poolte vahel esinevate olukordade sarnasuse tõttu õigustab üksnes kaudne huvi kohtuasja tulemuse vastu.

(vt punktid 4, 15)

2. Luba menetlusse astumiseks antakse esindavatele ühendustele, kelle eesmärgiks on oma liikmete kaitsmine kohtuasjades, mille käigus tõusetuvad põhimõttelised küsimused võivad nende liikmeid mõjutada.

(vt punkt 6)
Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Hagi otsuse peale, mille täitmine peatati ja mis seejärel tunnistati kehtetuks kohtumenetluse käigus – Kõigi hagejat kahjustavate õiguslike tagajärgede kadumine – Hagi eseme äralangemine – Asjas kohtuotsuse mittetegemine

(EÜ artikkel 230)

2. Menetlus – Kohtukulud – Asjas kohtuotsuse mittetegemine – Hagi eseme äralangemine, kuna vaidlustatud otsus on kehtetuks tunnistatud– Vaidlustatud otsuse vastuvõtmise aluseks olnud asjaolude muutumine – Pooled kannavad ise oma kohtukulud

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 87 lõige 6)

Summary

1. Hagejal võib säilida huvi taotleda akti tühistamist, mis on kehtetuks tunnistatud kohtumenetluse käigus, kui kõnealuse meetme tühistamisel võivad olla õiguslikud tagajärjed.

Kui vaidlustatud otsuse täitmine peatati, ei saanud sellel seega olla õiguslikke tagajärgi alates selle täitmise peatamisest kuni selle kehtetuks tunnistamise otsuse jõustumiseni, nii et kui hagejale kahjulikud tagajärjed ei jätku täitmise peatamise ajal, on hagi ese ära langenud ja seega ei tule asjas kohtuotsust teha.

(vt punktid 38, 40, 41, 47 ja 49)

2. Kui komisjon on kohtumenetluse käigus tunnistanud kehtetuks otsuse EÜ artikli 82 kohaldamise menetluses selle vastuvõtmise aluseks olnud asjaolude muutumise ehk konkurentsi muutumise tõttu ja kui kehtetuks tunnistamise otsuse ega toimikusse esitatud dokumentide põhjal ei saa järeldada, et komisjon on nõustunud, et see otsus oli õigusvastane vastavalt hageja esitatud väidetele, on asjaolude põhjal õiglane määrata, et kõik pooled kannavad ise oma kohtukulud.

(vt punktid 53 ja 55)
Keywords

Summary



Keywords

Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kulud – Mõiste – Arvesse võetavad asjaolud

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

Summary

Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 91 punktist b tuleneb, et hüvitamisele kuuluvad kohtukulud on piiratud nendega, mis on seotud Esimese Astme Kohtu menetlusega, ja nendega, mis on sel eesmärgil vältimatud.

Tasumäärasid kehtestavate ühenduse õigusnormide puudumisel peab Esimese Astme Kohus hindama juhtumi asjaolusid oma siseveendumuse kohaselt, võttes arvesse kohtuvaidluse eset ja olemust, selle tähtsust ühenduse õiguse seisukohalt, samuti juhtumiga kaasnevaid raskusi, asjaga seotud esindajate või nõustajate töö mahtu ning poolte menetlusega seotud majanduslikke huve. Ühenduse kohtu võimalus hinnata tehtud tööde mahtu sõltub siinkohal talle edastatud informatsiooni täpsusest.

Ühenduse kohus ei ole pädev määrama kindlaks tasusid, mida pooled maksavad oma advokaatidele, küll aga võib ta kindlaks määrata nende tasude selle osa, mida peab tasuma pool, kellelt kohtukulud võidakse välja mõista. Esimese Astme Kohus ei pea kohtukulude kindlaksmääramise taotluse üle otsustamisel arvestama siseriiklikke kehtivaid advokaadi tasumäärasid ega mis tahes selle kohta sõlmitud kokkulepet huvitatud poole ja tema esindajate või nõustajate vahel.

(vt punktid 21‑23)
Keywords

Summary



Keywords

Ajutised meetmed – Täitmise peatamine – Kohaldamise tingimused – Fumus boni iuris – Kiireloomulisus – Kumulatiivne iseloom – Asjassepuutuvate huvide kaalumine

(EÜ artikkel 242; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 104 lõige 2)

Summary

Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 104 lõike 2 kohaselt tuleb ajutiste meetmete kohaldamise taotluses täpsustada kiireloomulisust põhjendavad asjaolud ning fakti- ja õigusväited, mis esmapilgul õigustavad taotletava ajutise meetme kohaldamist ( fumus boni iuris ). Need tingimused on kumulatiivsed, nii et täitmise peatamise taotlus tuleb jätta rahuldamata, kui üks nendest tingimustest on täitmata. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik kaalub vajaduse korral ka asjaga seotud huve.

(vt punkt 26)
36

Kuigi kodukorra artikli 87 lõike 1 ja lõike 3 teise lõigu kohaselt on poole kuritarvitav käitumine asjakohane Esimese Astme Kohtu poolt menetlust lõpetavas kohtuotsuses või määruses kulude jaotuse üle otsustamisel, on selline käitumine täiesti asjakohatu, kui Esimese Astme Kohus määrab kohtukulud kindlaks kodukorra artikli 92 lõike 1 alusel, kuna kohtukulude kindlaksmääramise menetlus on objektiivne menetlus, mille eesmärk on teha kindlaks menetlusega seotud vältimatud kulud, sõltumata sellest, kas nende kulude aluseks olnud käitumine oli kuritarvitav või mitte.
Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Aktid, mis puudutavad neid otseselt ja isiklikult – Hagi, mille esitas meetme vastuvõtmise menetluses osalenud ettevõtjate ühendus – Vastuvõetavus – Tingimused

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

2. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Aktid, mis puudutavad neid otseselt ja isiklikult – Hagi, mille on esitanud ettevõtjad, keda vaidlustatud akt otseselt puudutab – Vastuvõetamatus

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

Summary

1. Tühistamishagi, mille on esitanud ettevõtjate ühendus, kui see ühendus on osalenud vaidlustatud meetme vastuvõtmisele eelnenud menetluses, võib võtta menetlusse vähemalt kolmel juhul: kui õigusnorm otsesõnu annab talle sellised menetluslikud õigused; kui ühendus ise on individualiseeritav seetõttu, et meede, mille tühistamist taotletakse, mõjutab tema põhikirjalisi huve, eelkõige tema läbirääkijarolli; kui ta esindab ettevõtjate huve, kellel endal on kaebeõigus.

Ühenduse läbirääkijarolli mõjutamine, kui see ühendus on osalenud meetme vastuvõtmisele eelnenud menetluses, võib puudutada tema erihuve vaid juhul, kui ühenduse positsioon läbirääkijana on selgelt piiritletud ja tihedalt seotud kõnealuse akti eesmärgiga. Vaidlustatud akti vastuvõtmisele eelnenud õigusloome menetluses ühenduste institutsioonidele ja asjassepuutuvatele siseriiklikele ametivõimudele ühenduse poolt pelgalt teabe andmine ei ole seega piisav alus järeldamaks, et vaidlustatud säte kahjustab ühenduse selgelt piiritletud läbirääkijapositsiooni.

(vt punktid 44, 47, 49)

2. Asjaolu, et teatud ettevõtjaid puudutab määrus majanduslikult rohkem kui teisi, ei ole piisav järeldamaks, et see akt puudutab neid isiklikult EÜ artikli 230 neljanda lõigu tähenduses. Meede ei puuduta neid isiklikult ka siis, kui nad on kohustatud lõpetama iseseisva majandustegevuse, mida nad siseriikliku ametiasutuse poolt väljastatud loa alusel teostasid.

(vt punktid 53–54)
Keywords

Summary



Keywords

Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Liikmesriigile edastatud komisjoni otsus Euroopa Regionaalarengu Fondist finantseerimise lõplikult lõpetamise kohta – Regiooni esitatud hagi – Otsese mõju puudumine – Vastuvõetamatus

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

Summary

Sellist territoriaalset haldusüksust nagu regioon ei puuduta otseselt liikmesriigile edastatud komisjoni otsus Euroopa Regionaalarengu Fondist finantseerimise kohta, millega keelduti rahuldamast asjaomase liikmesriigi poolt selle abiga seoses esitatud taotlust pikendada lõppmakse taotluste esitamise tähtaega ning lõpetatakse see ainult enne seda tähtaega tehtud kulutuste alusel lõplikult.

Selline otsus mõjutab otseselt nimetatud haldusüksuse õiguslikku olukorda ainult siis – ilma et asjaomasel liikmesriigil oleks selles osas kaalutlusõigust –, kui haldusüksusele on ühelt poolt keeldutud maksmast neid abikõlbmatuks muutunud kulutustega seonduvaid summasid, mille osas maksekohustus oli tühistatud ning mida ei oldud veel ERF-ilt vaidlusaluse abina saadud, ning kui teisest küljest oleks haldusüksus selle otsuse tõttu kohustatud tagastama need alusetult makstud summad, mis vastasid kõnealuse abi raames juba kättesaadud summadele ning mis olid mõeldud abikõlbmatuks muutunud kulude maksmiseks. Ei komisjoni otsus ERF-i finantsabi lõpetamise kohta ega ka mis tahes muu ühenduse õiguse säte, mis võiks reguleerida sellise otsuse mõju, ei too kaasa selliseid tagajärgi. Täpsemalt ei ole võimalik territoriaalsele haldusüksusele makstud ühenduse vahendite tagastamise taotlus mitte komisjoni otsusest tulenev otsene tagajärg, vaid selle tegevuse tagajärg, mille riik sel eesmärgil ja siseriiklike õigusnormide alusel ühenduse asjakohastest eeskirjadest tulenevate tingimuste täitmiseks algatab.

(vt punktid 54, 57, 58 ja 70)
Keywords

Summary



Keywords

1. Kahju hüvitamise hagi – Ese – Ühise seisukoha tõttu tekkinud kahju hüvitamise nõue – Ühenduste kohtu pädevuse puudumine – Tõhusa õiguskaitsevahendi puudumine – Õigust hüvitisele käsitlev nõukogu deklaratsioon – Mõju puudumine – Ühenduste kohtu pädevus läbi vaadata kahju hüvitamise hagi, mis põhineb nõukogu poolt ühenduse pädevuse eiramisel

(EL artiklid 5, 34 ja 46)

2. Euroopa Liit – Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades – Õiguslik alus – EL artikkel 34 – Kohustus järgida ühenduse õigusnorme

(EÜ artikli 61 punkt e, EL artikkel 34, nõukogu ühine seisukoht 2001/931/PESC, artikkel 4)

Summary

1. Esimese Astme Kohtul ilmselgelt puudub pädevus kahju hüvitamise hagi läbivaatamiseks, milles nõutakse hüvitist kahju eest, mille võis põhjustada EL artiklil 34 põhinev ühine seisukoht, kuna EL artikli 46 alusel ei ole Euroopa Liidu lepingu VI jaotises ette nähtud ühtegi õiguskaitsevahendit kahju hüvitamiseks.

Isegi kui on tõenäoline, et see toob kaasa tõhusa õiguskaitsevahendi puudumise, ei saa see olukord iseenesest olla ühenduse enda volituste aluseks õigussüsteemis, mis rajaneb pädevuse omistamise põhimõttel, nagu see on sätestatud EL artiklis 5.

Õigust hüvitisele käsitlev nõukogu deklaratsioon, mis sisaldub ühise seisukoha vastuvõtmise istungi protokollis, ei ole samuti kohaldatav niivõrd, kuivõrd deklaratsiooni sisu ei tule asjassepuutuva õigusnormi sõnastusest ühelgi viisil ilmsiks. Antud deklaratsioonis ei ole mõeldud hagi esitamise võimalust ühenduste kohtutesse, kuna see oleks vastuolus Euroopa Liidu lepingus määratletud kohtusüsteemiga.

Esimese Astme Kohtu pädevuses on seevastu läbi vaadata kahju hüvitamise hagi selles osas, milles hagejad väidavad, et ühenduse pädevust on eiratud. Ühenduste kohtute pädevuses on läbi vaadata EL asutamislepingu alusel vastu võetud õigusakte kontrollimaks, kas meede riivab ühendusele antud volitusi.

(vt punktid 33, 34, 36, 38–41)

2. Nõukogu ühise seisukoha vastuvõtmine võib ühenduse pädevuse endale võtmise tõttu olla ebaseaduslik vaid juhul, kui see on toimunud asendamaks EÜ asutamislepingu sättel põhinevat sellist meedet, mille vastuvõtmine oli kohustuslik kas teise võimalusena või samaaegselt.

Ühist seisukohta, mis näeb ette liikmesriikide vahelise abi politsei- ja õigusalase koostöö raames EL artikli 34 alusel, ei saa pidada EÜ asutamislepinguga loodud ühenduse pädevuse süsteemiga vastuolus olevaks, kuna sõltumata sellest, kas sellise loomuga meetmed võiksid põhineda EÜ artiklil 308, näeb EÜ artikli 61 punkt e sõnaselgelt ette, et nõukogu võtab politseikoostöö ja õigusalase koostöö meetmed kriminaalasjades vastavalt Euroopa Liidu lepingu sätetele.

(vt punktid 45, 46)
Keywords

Summary



Keywords

Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Aktid, mis puudutavad neid otseselt ja isiklikult – Komisjoni otsus, millega siseriiklikku meedet ei tunnistatud riigiabiks – Konkureeriva ettevõtja kaebeõigus – Tingimus – Turuseisundi oluline mõjutamine – Komisjoni haldusmenetluses kaebuse esitajana osalemine ei ole kohustuslik

(EÜ artikli 87 lõige 1, EÜ artikli 88 lõige 2 ja EÜ artikli 230 neljas lõik)

Summary

EÜ artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametliku uurimismenetluse tulemusena vastu võetud komisjoni otsus, mille kohaselt siseriiklik meede ei ole riigiabi EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses, puudutab isiklikult selle menetluse aluseks olnud kaebuse esitanud ettevõtjaid, kelle menetluse kulgu mõjutanud märkused kuulati ära, kui otsuse esemeks olev meede sellegipoolest nende turuseisu oluliselt mõjutab.

Kui tegemist on ettevõtjaga, kes komisjoni haldusmenetluses aktiivselt ei osalenud, võib ta näidata, et ka tema on isiklikult puudutatud, täpsustusega, et ta peab igal juhul näitama, et vaidlustatud otsusega loa saanud meede võib oluliselt mõjutada tema seisundit asjaomasel turul. Oluliseks mõjuks ei saa pidada vaid asjaolu, et kõnealune otsus võib avaldada teatud mõju asjaomasel turul esinevatele konkurentsisuhetele ja et puudutatud ettevõtja on mingis konkurentsisuhtes otsusest kasu saava ettevõtjaga. Seega ei saa ettevõtja tugineda üksnes asjaolule, et ta on kõnealusest meetmest kasu saava ettevõtja konkurent, vaid peab lisaks sellele näitama, et tema turuseisundit on mõjutatud olulisel määral.

(vt punktid 34, 36–37)