ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 227/27

25. mail 2012 esitatud hagi — Advance Magazine Publishers versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Eduardo López Cabré (VOGUE)

(Kohtuasi T-229/12)

2012/C 227/46

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Advance Magazine Publishers, Inc. (New York, Ühendriigid) (esindaja: barrister C. Aikens)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: López Cabré (Barcelona, Hispaania)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 26. märtsi 2012. aasta otsus (R 1170/2011-4);

— teise võimalusena rahuldada vastulause ainult osas, milles see puudutab järgmisi kaupu: vihmavarjud, päikesevarjud ning vihma- ja päikesevarjude tarvikud; ja

— mõista hageja kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Hageja.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Kujutismärk „VOGUE” klassidesse 3, 9, 14, 16, 18, 21, 24, 26, 28, 35, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44 ja 45 kuuluvatele kaupade ja teenuste jaoks — Ühenduse kaubamärgitaotlus nr 4 023 041.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Teine menetluspool apellatsioonikoja menetluses

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Ühenduse ja siseriiklik sõnamärk „VOGUE” ning siseriiklik kujutismärk „VOGUE moda en lluvia” klassi 18 kuuluvate kaupade jaoks.

Vastulausete osakonna otsus: Rahuldada vastulause osaliselt.

Apellatsioonikoja otsus: Jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.
ET Euroopa Liidu Teataja C 151/31

22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Cham versus nõukogu

(Kohtuasi T-101/12)

2012/C 151/53

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Cham Holding Co. SA (Damaskus, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

— tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ning 18. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 36/2012 ning nende järgnevad rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat;

— mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet, mis on põhiosas identsed või sarnased kohtuasjades T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (1) ja T-433/11: Makhlouf vs. nõukogu (2) esitatutega.

(1) ELT 2011, C 290, lk 13.

(2) ELT 2011, C 290, lk 14.
ET Euroopa Liidu Teataja C 151/31

22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Sorouh versus nõukogu

(Kohtuasi T-102/12)

2012/C 151/54

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Sorouh Joint Stock Company (Damaskus, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

— tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ning 18. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 36/2012 ning nende järgnevad rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat;

— mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet, mis on põhiosas identsed või sarnased kohtuasjades T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (1) ja T-433/11: Makhlouf vs. nõukogu (2) esitatutega.

(1) ELT 2011, C 290, lk 13.

(2) ELT 2011, C 290, lk 14.
ET Euroopa Liidu Teataja C 151/30

22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Almashreq Investment versus nõukogu

(Kohtuasi T-100/12)

2012/C 151/52

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Almashreq Investment Co. (Joint-Stock Holding Company) (Damas, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

— seetõttu tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ja 18. jaanuari 2012. aasta määrus nr 36/2012 (EL) ning nende rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat;

— mõista käesoleva menetluse kulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagi põhjendusena esitab hageja neli väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased kohtuasjades T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (1) ja T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (2) esitatud väidetega.

(1) ELT 2011, C 290, lk 13.

(2) ELT 2011, C 290, lk 14.
ET Euroopa Liidu Teataja C 151/30

22. veebruaril 2012 esitatud hagi — Syriatel Mobile Telecom versus nõukogu

(Kohtuasi T-99/12)

2012/C 151/51

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Syriatel Mobile Telecom (Joint Stock Company) (Damas, Süüria) (esindaja: advokaat E. Ruchat)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tunnistada hageja hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

— seetõttu tühistada 1. detsembri 2011. aasta otsus 2011/782/ÜVJP ja 18. jaanuari 2012. aasta määrus nr 36/2012 (EL) ning nende rakendusaktid osas, milles need puudutavad hagejat;

— mõista käesoleva menetluse kulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagi põhjendusena esitab hageja neli väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased kohtuasjades T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (1) ja T-432/11: Makhlouf vs. nõukogu (2) esitatud väidetega.

Neljanda väite kohaselt on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, mille tulemusel tekivad konkurentsimoonutused nii liidu siseselt kui ka Süürias ning moonutatakse konkurentsi nende riikide vahel.

(1) ELT 2011, C 290, lk 13.

(2) ELT 2011, C 290, lk 14.
—

tühistada Eulexi aktid (mille kuupäev ja sisu on hagejale teadmata), millega sõlmiti hankeleping „EuropeAid/131516/D/SER/XK — Helicopter Support to the EULEX Mission in Kosovo (PROC/272/11)” äriühinguga Starlite Aviation Operations — Eulex teatas sellest hagejale 29. märtsi 2012. aasta kirjas (vastavast otsusest teavitati ka samal päeval saadetud e-kirjas) — ning samuti kõik muud neile eelnevad, neist tulenevad ja/või nendega seotud aktid ning eeskätt, kui see on vajalik, 17. aprilli 2012. aasta teatis 2012-DAS-0392, millega Eulex keeldus andmast hagejale õigust tutvuda hankemenetluse dokumentidega, milleks viimane oli esitanud taotluse 2. aprillil 2012;
2.

Teine väide osutab aluslepingu või teisese õiguse normide rikkumisele (võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumine, hea halduse põhimõtte rikkumine, riigi võlakohustuse põhimõtte rikkumine, ELTL artikli 123 ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 21 rikkumine, proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine). — Hagejad leiavad, et antud juhul on ilmselgelt rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet, kuna nad on kõik ühtviisi nagu Euroopa Keskpank ja liikmesriikide keskpangad Kreeka Vabariigi võlausaldajad, kes omavad selle riigi emiteeritud väärtpabereid, ning et kahju, mis neile on tekitatud, võib avaldada samasugust süsteemset mõju Euroopa majandusele. — Ühtlasi on rikutud riigi võlakohustuse põhimõtet, mis tuleneb juba Euroopa Liidu struktuurist endast, kus iga liikmesriik vastutab täpselt oma võla eest ja liikmesriigi võlg eraldi võetuna ei saa mingil juhul kahjustada rahastamist ega ühisraha stabiilsust. Juba majandus- ja rahaliidu struktuur ise, nagu see on määratletud Maastrichti lepingus, ei luba võlgade vastastikust katmist, vaid vastupidi, kohustab iga liikmesriiki ise oma eelarvet korras hoidma ja oma vastutust kandma. — Seega on Euroopa Keskpank vaidlustatud otsusega rikkunud esmases õiguses ja teiseses õiguses sätestatud korda, kui ta andis mitmel korral rahalist abi, minnes vastuollu eelkõige ELTL artikliga 123.
—

Esimene väide, et on rikutud aluslepinguid ning õigusnorme, kuivõrd komisjon esitas need võlateated võlanõuete kohta, mis ei ole põhjendatud, ning nõudis võlanõudeid tasaarvestades sisse võlanõuded, mis ei olnud kindlad, kindlasummalised ja sissenõutavad. Hageja väidab, et komisjon nõuab selliste seadustes ettenähtutest suuremate summade tasumist seoses sellega, et talle on üle läinud sellistes õnnetustes kahju kannatanud komisjoni ametnike õigused, mille põhjustanud isikute tsiviilkindlustusandja on hageja.
—

Hageja väidab, et kõik kapitalisüstid olid kooskõlas turumajandusliku investori põhimõttega ja ei ole seega moonutanud või oli vähetõenäoline, et moonutasid konkurentsi sellisel määral, et see kahjustaks liikmesriikidevahelist kaubandust. Komisjon on meetme kooskõla osas turumajandusliku investori põhimõttega teinud ilmselge hindamisvea, kuna komisjon käsitles muu hulgas ebaõigesti ja meelevaldselt oodatavat tootlust, lähtudes üksnes ühe aasta tootlusest. Hageja väitel oli tegelik oodatav tootlus kombinatsioon aastatootlusest ja oodatavast väärtuse suurenemisest.
ET Euroopa Liidu Teataja C 209/12

18. mail 2012 esitatud hagi — Viasat Broadcasting UK versus komisjon

(Kohtuasi T-210/12)

2012/C 209/20

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Viasat Broadcasting UK Ltd (West Drayton, Middlesex, Ühendkuningriik) (esindajad: advokaadid S. Kalsmose-Hjelmborg ja M. Honoré)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

— tühistada komisjoni 20. aprilli 2011. aasta otsus riigiabi C 19/09 kohta, mida Taani kavatseb anda seoses TV2 Danmark A/S ümberkorraldamisega;

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Oma hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite, et peamiselt rikkus Euroopa Komisjon õigusnormi, kui ta jättis oma hinnangus arvesse võtmata abi, mis TV2 Danmark A/S-ile anti kaheksa piirkondliku TV2 ringhäälingujaama kaudu.

Selles osas väidab hageja, et piirkondlike ringhäälingujaamade tehtud tasuta ülekanded TV2 Danmark A/S-ile, mida rahastati litsentsitasudest, kujutab endast riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks tuletab ta meelde, et vastavalt avaliku teenuse osutamise litsentsile, mille TV2 Danmark A/S-ile väljastas kultuuriministeerium, jääb TV2 Danmark A/S-ile reklaamitulu, mis on saadud piirkondlike ülekannete nn reklaamipausidest.

Hageja väidab veel, et jättes tähelepanuta riigiabi, mis anti TV2 Danmark A/S-ile piirkondlike ringhäälingujaamade kaudu, ei ole kostja arvestanud TV2 Danmark A/S-i finantsolukorda tema kõiki tulusid silmas pidades.

Selle rikkumise tõttu väidab hageja, et kogu hinnang, mille kostja andis ümberkorraldamiskavale, on rajatud vääratele väidetele TV2 Danmark A/S-i finantsolukorra kohta. Seega väidab hageja, et kostja ei ole olnud pädev kinnitama, et tema enda suunistes (1) välja toodud tingimused oleksid täidetud.

Sellest tulenevalt väidab hageja, et kostja ei täitnud kriteeriume, mis komisjon ise on määratlenud ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta ja lõpuks ELTL artikli 107 lõike 3 punktis c, kui ta hindas TV2 Danmark A/S-il päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antud abi.

(1) Komisjoni teatis — Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT 2004 C 244, lk 2).
—

tühistada komisjoni 28. märtsi 2012. aasta otsuse K(2012) 1959 lõplik, mis käsitleb ELTL artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetlust (juhtum COMP/39462 — Freight Forwarding) artikkel 1 osas, milles see tuvastab, et hagejad on rikkunud ELTL artikli 101 lõiget 1 kahel korral seoses nn New Export System („NES”) kokkuleppega ja Currency Adjustment Factor („CAF”) kokkuleppega;
—

Tollimaksud sisestati arvestusse vastuolus ühenduse tolliseadustiku (1) artikli 222 lõike 2 punktiga b, kuna kostja leidis ekslikult, et antidumpingu määrused, mis on vastu võetud kolmandatest riikidest pärit impordi suhtes, on automaatselt kohaldatavad ka EÜ-Türgi tolliliidus vabas ringluses olevate kaupade suhtes, ning selle tulemusena ei teavitanud kostja ekslikult kauplejaid, et asjaomast antidumpingu määrust kohaldatakse ka EÜ-Türgi tolliliidus vabas ringluses olevate kaupade suhtes. Teise võimalusena tegid Türgi ametiasutused vea, kui nad kinnitasid, et antidumpingu maksud, mida kohaldatakse kolmandatest riikidest pärit kaupade suhtes ei ole kohaldatavad EÜ-Türgi tolliliidus vabas ringluses olevate kaupade suhtes. Lisaks tegid ka Hispaania tolliasutused vea, kuna nad eeldasid, et kaupade suhtes, millega on kaasas A.TR sertifikaat, ei kohaldata ühtegi täiendavat tollimaksu kaubanduse kaitsemeedet ning ei teavitanud ettevõtjat, et nende impordi suhtes Türgist võidakse kohaldada kaubanduse meetmeid isegi siis, kui need kaubad on vabas ringluses.
4.

Neljas väide, et komisjon rikkus õigusnormi ning leidis, et „Sernam 2” otsuse artikli 3 lõikes 2 toodud tingimused ei olnud täidetud. See väide koosneb kuuest osast, mis käsitlevad vigu, mida komisjon tegi, kui ta leidis, et: — Sernami varade paketi üleminek ei toimunud 30. juunil 2005; — et see ei kujuta endast müüki; — et see kujutab endast Sernam SA tervikuna ülekandmist (varad ja kohustised); — et ülekandmine ei piirdunud Sernam SA varadega, vaid neile lisandus 59 miljonit eurot; — et tegemist ei olnud läbipaistva ja avatud menetlusega; — et varade müügi lõppeesmärk ei ole täidetud.
ET Euroopa Liidu Teataja C 217/27

4. juunil 2012 esitatud hagi — Eni versus komisjon

(Kohtuasi T-240/12)

2012/C 217/57

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Eni SpA (Rooma, Itaalia) (esindajad: advokaadid G. Roberti ja I. Perego)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tunnistada hagi vastuvõetavaks;

— tühistada vaidlustatud akt;

— mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud 23. aprilli 2012. aasta kirja (nr *D/2012/042026) peale, mis seondub juhtumiga COMP/F/38.638 (Butadieenkautšuk ja emulsioonpolümerisatsiooni teel toodetud stüreen-butadieenkautšuk — Uuesti vastu võtmine), millega Euroopa Komisjon teavitas ENI-t oma otsusest taasavada menetlus BR-ESBR Üldkohtu 13. juuli 2011. aasta otsuse (kohtuasjas T-39/07: Eni vs. komisjon) tagajärjel, millega tühistati osaliselt 29. novembri 2006. aasta otsus K(2006) 5700 (Juhtum COMP/F/38.638 — Butadieenkautšuk ja emulsioonpolümerisatsiooni teel toodetud stüreen-butadieenkautšuk) ning vähendati sellega määratud trahvi.

Oma hagi toetuseks viitab ENI üheleainsale hagi alusele, mis seisneb pädevuse puudumises; komisjon ei saa taasavada uurimismenetlust seoses juhtumiga BR-ESBR selleks, et võtta vastu uus sanktsioneeriv otsus.

ENI väidab, et lisaks sellele, et Üldkohus nägi 13. juuli 2011. aasta otsuses ette 2006. aasta otsuse BR-ESBR osalise tühistamise, sest komisjon oli korduvas rikkumises seisnevat raskendavat asjaolu vääralt hinnanud, teostas ta tegelikult selles osas ka omaenda sisulise lahendamise pädevust ELTL artikli 261 ja määruse nr 1/2003 tähenduses, muutes trahvi summat ning asendades komisjoni hinnangu enda omaga. Sellest tulenevalt on menetluse BR-ESBR taasavamise otsus lisaks sellele, et see rikub antud volituste põhimõtet ja ELTL artiklis 13 ette nähtud institutsionaalset tasakaalu, vastuolus ka õiglase kohtuliku arutamise põhimõttega, mis on ette nähtud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6 ja põhiõiguste harta artiklis 47, ning samuti ne bis in idem põhimõttega, mis on ette nähtud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 7.

Lisaks sellele väidab ENI, et vastupidi vaidlustatud aktis sedastatule, ei tuvastanud Üldkohus mitte lihtsa vormivea olemasolu seoses korduva rikkumise tagajärgede kohaldamisega komisjoni poolt 2006. aasta otsuses BR-ESBR; komisjon ei saa seega tugineda PVC II kohtupraktikale (1), et õigustada oma algatust, mis ka sellest vaatepunktist on vastuolus Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 7.

Lõpetuseks märgib ENI, et arvestades asjaomase kohtupraktikaga, on käesolevas kohtuasjas täielikult välistatud võimalus võtta vastu uus sanktsioneeriv otsus, millega kohaldatakse uuesti korduva rikkumise tagajärgi.

(1) 15. oktoobri 2002. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-238/99 P, C-245/99 P, C-247/99 P, C-250/99 P– C-252/99 P ja C-254/99 P: Limburgse Vinyl Maatschappij NV (LVM) jt vs. komisjon (PVC II; EKL 2002, lk I-8375).
ET Euroopa Liidu Teataja C 227/28

4. juunil 2012 esitatud hagi — Versalis versus komisjon

(Kohtuasi T-241/12)

2012/C 227/48

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Versalis SpA (San Donato Milanese, Itaalia) (esindajad: advokaadid F. Moretti, L. Nascimbene ja M. Siragusa)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada vaidlustatud akt, millega komisjon luges täidetuks eeldused Versalis S.p.A. ja Eni S.p.A. vastu sanktsioonimenetluse taasavamiseks, ja mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud otsuse peale, mis väidetavalt sisaldub Euroopa Komisjoni 23. aprilli 2012. aasta kirjas (D/2012/042050, juhtum COMP/F/38.638 — Butadieenkautšuk ja emulsioonpolümerisatsiooni teel toodetud stüreen-butadieenkautšuk), millega Versalis S.p.A-d teavitatakse komisjoni otsusest esitada seoses menetlusega COMP/F/38.638 — Butadieenkautšuk ja emulsioonpolümerisatsiooni teel toodetud stüreen-butadieenkautšuk uus vastuväiteteatis ja teha uus otsus rikkumise kohta, millega määratakse hagejale trahv. See kiri saadeti pärast 13. juuli 2011. aasta otsust kohtuasjas T-59/07, millega Üldkohus tühistas otsuse, millega tuvastati rikkumine, osas, milles hageja ja Eni loeti solidaarselt vastutavaks korduvas rikkumises seisneva raskendava asjaolu eest, ning muutis trahvi summat.

Oma hagi toetuseks esitab hageja üheainsa hagi aluse.

Hagi aisa aluse raames viitab hageja sellele, et komisjon ei ole pädev taasavama tema vastu sanktsioonimenetlust, et võtta vastu uus rikkumist tuvastav otsus. Eeskätt on hageja seisukohal, et komisjoni karistamise pädevus Versalis S.p.A. suhtes ning seoses menetluse COMP/F/38.638 — Butadieenkautšuk ja emulsioonpolümerisatsiooni teel toodetud stüreen-butadieenkautšuk aluseks olevate asjaoludega ammendus 29. novembri 2006. aasta otsuse K(2003) 5700 lõplik vastuvõtmisega, mille Euroopa Liidu Üldkohus tühistas ja mida ta muutis 13. juuli 2011. aasta otsusega kohtuasjas T-59/07, mille peale on Euroopa Kohtule esitatud apellatsioonkaebus.
—

komisjon rikkus 2003. aasta oktoobri ja 2005. aasta veebruari Guide Financial Issues relating to the Indirect Actions of the Sixth Framework Programmes artiklit 4.2.2.3.;
1.

Esimene väide, millega heidab ette, et rikutud on peamist menetlusnõuet (põhjendamiskohustus), rikkudes sellega määruse (EÜ) nr 1049/2001 (1) artikli 8 lõiget 1 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõike 2 punkti c, kuna: — kostja esitas üksnes abstraktsed ja üldised põhjused keeldudes andmast juurdepääsu ükskõik millisele ja kõigile aruannetele, mis Euroopa Komisjoni siseauditi talitusel ECDC-s läbiviidud auditi kohta on; lisaks sellele ei tõendanud ta, et esineks ülekaalukas avalik huvi nende aruannete avalikustamise vastu; — vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale peavad dokumentidele juurdepääsu võimaldamisest keeldumise põhjused olema konkreetsed ja individuaalsed, samuti üksikasjalikud ning kirjeldama tegelikku võimalikku huvi, mis kaalub üle hageja õiguse juurdepääsule, samas tõendades, et puudub ülekaalukas avalik huvi avalikustamise suhtes.
3.

Kolmas väide, et vaidlustatud meetmed rikuvad kaitseõigusi ja õigust olla ära kuulatud, kuna need ei näe hagejale ette võimalust tõhusalt kasutada oma kaitseõigusi, sh õigust olla ära kuulatud. Kuna kaitseõigused ja õigus õiglasele kohtulikule arutamisele on omavahel tihedalt seotud, siis on rikutud ka hageja õigust õiglasele kohtulikule arutamisele.
1.

Esimene väide, et kostja tegutses õigusvastaselt, heites hagejale ette, et viimasel oli teiste pakkujate ees ebaõiglane eelis, kuna huvide konflikt, milles hagejat süüdistatakse, puudutab täiesti sõltumatut kolmandat äriühingut, s.o European profiles SA-d, mitte hagejat.
9.

Üheksandaks lähtus komisjon viimaks vääralt sellest, et hageja osales 16. novembrist 1999 kuni 3. juulini 2007 (väidetavalt) konkurentsivastastes kokkulepetes. Etteheitel, et tegemist oli ühe vältava rikkumisega 16. novembrist 1999 kuni 3. juulini 2007, ei ole alust, kuna 2001. aasta osas tõstis hageja iseseisvalt hindasid ning samuti puudus kokkulepe 2002. aasta osas. Seega võis otsuses arvesse võtta äärmisel juhul vaid ajaperioode alates 2003. aastast. Mis puudutab etteheiteid hageja konkurentsivastasele käitumisele väljaspool Saksamaa turgu, võib talle äärmisel juhul ette heita ELTL artikli 101 rikkumist aastal 2007. Seetõttu on hageja seisukohal, et võimalik ei ole lähtuda tema suhtes seitse aastat ning seitse kuud kestnud rikkumisest.
—

teise võimalusena: — kui Euroopa Kohus nõustub hagejate esimese ja/või teise väitega, muuta otsuse artikli 2 lõiget 2, artikli 2 lõiget 3 ja artikli 2 lõiget 4 hagejaid puudutavas osas, et tühistada või alternatiivse võimalusena vähendada nendega hagejatele määratud trahve; — kui Euroopa Kohus nõustub hagejate kolmanda väitega, tühistada või muuta otsuse artikli 1 lõike 2 punkti f, et kajastada rikkumise lühendatud kestus and sellest tulenevalt muuta otsuse artikli 2 lõiget 2 hagejaid puudutavas osas, et tühistada või vähendada sellega hagejatele määratud trahve; ning — kui Euroopa Kohus nõustub hagejate neljanda väitega, muuta otsuse artikli 2 lõiget 2, artikli 2 lõiget 3 ja artikli 2 lõiget 4 hagejaid puudutavas osas, et tühistada või alternatiivse võimalusena vähendada nendega hagejatele määratud trahve ning igal juhul;
1.

Esimene väide, et kostja on teinud ilmse hindamisvea, leides, et kõik tingimused loetelusse kandmiseks nõukogu otsuses 2012/35/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 267/2012 on täidetud.
4.

Neljas väide, et komisjon rikkus ELTL artikli 101 lõiget 1 ja ELTL artiklit 296, Euroopa Liidu Põhiõiguste Harta artiklit 41, määruse nr 1/2003 artiklit 4, 7 ning artikli 23 lõiget 2 ning isikliku vastutuse ja nõuetekohase menetluse põhimõtet, kui ta võttis hageja vastutusele BAX Global Ltd. (UK) rikkumise eest ning leidis, et üksnes hageja on selle rikkumise eest vastutav, kuigi BAX Global Ltd. (UK) kuulus osaliselt teisele kontsernile, mida juhtis kogu vaidlustatud otsuse artikli 1 lõike 1 punktis a määratletud rikkumise kestuse jooksul The Brink’s Company.
—

et komisjon rikkus ELTL artikli 101 lõiget 1 ja ELTL artiklit 296, Euroopa Liidu Põhiõiguste Harta artiklit 41, määruse nr 1/2003 artiklit 4, 7 ning artikli 23 lõiget 2 ning isikliku vastutuse ja nõuetekohase menetluse põhimõtet, kui ta võttis Schenker China Ltd vastutusele BAX Global (China) Co. Ltd rikkumise eest ning leidis, et üksnes Schenker China Ltd on selle rikkumise eest vastutav, kuigi BAX Global (China) Co. Ltd kuulus osaliselt teisele kontsernile, mida juhtis kogu vaidlustatud otsuse artikli 1 lõike 3 punktis a määratletud rikkumise kestuse jooksul teatud ettevõtja;
2.

Teine väide, et komisjoni järeldus, et hageja keeldus inspektsioonile allumast, on põhjendama4tu ja ebaproportsionaalne. Hagejad väidavad, et komisjoni esitatud tõendid käesolevas asjas e-posti aadressi blokeerimise tühistamise või e-kirjade suunamise kohta hageja serverisse ei olnud piisavad selleks, et põhjendada nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 23 lõike 1 rikkumist. Hagejad väidavad veel, et inspekteerimist ei takistatud tahtlikult või hagejate poolsest hooletusest.
2.

Teine väide puudutab Alban Giacomo SpA-le määratud trahvi õigusvastasust seetõttu, et see on vastuolus süütegude ja karistuste individuaalsuse põhimõttega ning diskrimineerimise keelu, võrdse kohtlemise ja proportsionaalsuse põhimõttega. — Teises väites märgib hageja, et komisjon ei ole tema trahvi määranud tasemele, mis oleks õiges proportsioonis tema vastutuse määraga võrreldes teiste keelatud kokkuleppes osalenud ettevõtjatega, mistõttu on rikutud proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ning süütegude ja karistuste individuaalsuse aluspõhimõtteid. — Selle väite põhjendamiseks esitab hageja järgmised argumendid: (i) läbimüügi protsent, mida kasutati trahvi arvutamisel, on liiga suur; (ii) alternatiivina ei ole õigustatud hagejale kergendava asjaolu kohaldamisest keeldumine; (ii) alternatiivina oleks komisjon pidanud hagejale määratud trahvi rohkem vähendama.