35

Neil asjaoludel otsustas Administrativen sad Sofia-grad menetluse peatada ning esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas kaup – [täpsemalt] kokku rullitud lausriidest ribad ruloode valmistamiseks – tuleb tariifseks klassifitseerimiseks [KN-i] alusel, olenevalt selle omadustest liigitada kui „riie” KN-i koodi 5407 61 30 alla või vastavalt selle ainsale kasutusotstarbele – ruloode valmistamiseks – KN-i koodi 6303 92 10 alla, kusjuures arvesse tuleb võtta järgmist: a) mõistet „valmistoode” [KN-i] XI jaotise „Tekstiil ja tekstiilitooted” grupi 63 „Muud tekstiilist valmistooted; komplektid; kantud rõivad ja kasutatud tekstiiltooted; kaltsud” märkuse 7 tähenduses, mida tõlgendatakse koosmõjus KN-i üldreeglite punkti 2 alapunktiga a, mis käsitleb mõisteid „kaup mittekomplekssel või lõpetamata kujul”, võttes samuti arvesse märkuse 7 punktis c nimetatud juhtu, menetluse esemeks oleva kauba omadusi ja võimalust, et sellest toodetakse ainsat lõpptoodet; b) küsimust, kas mõiste „riie” hõlmab [KN-i] grupi 54 alamrubriigi 5407 61 30 kohaselt materjaliribasid, millel on sarnaselt sellest valmistatava lõpptootega, mis on kõnealuse materjali ainus kasutuseesmärk – rulood, ka pikisuunas tugevdatud ääred, täpsemalt võttes arvesse selle toote sõnaselget nimetamist KN-i alamrubriigis 6303 92 10? 2. Kas on mõistlikku alust eeldada, et deklarandil ning kauba importimisest tuleneval kohustuslasel on tekkinud õiguspärane ootus kauba tariifse klassifitseerimise osas ning et [tolliseadustiku] artikli 71 lõike 2 kohaselt ja võttes arvesse õiguspärase ootuse põhimõtet tuleb kasutada kaubale tollideklaratsioonis antud tariifinumbrit, kui põhikohtuasjas eksisteerisid tollideklaratsiooni esitamise ajal järgmised asjaolud: a) sama tariifinumbriga sama kauba osas varasemalt esitatud tollideklaratsiooni puhul ei võtnud toll protokollis fikseeritud kaubakontrolli kohaselt, mis hõlmas ka tariifse klassifitseerimise kontrolli, analüüsiks mingeid proove, ning järeldati, et kaup vastab deklaratsioonis märgitud andmetele; b) pärast kauba vabastamist ei kontrollitud sama tariifinumbriga sama kauba osas esitatud viit ülejäänud tollideklaratsiooni, mis olid samuti varem esitatud, täpsemalt enne ja pärast tollikontrolli protokolli, milles tuvastati, et tariifinumber on õige? 3. Kas [tolliseadustiku] artikli 243 lõiget 1 tuleb seadusjõu põhimõtet silmas pidades tõlgendada nii, et kaebuse saab esitada ainult selle seadustiku artikli 232 lõike 1 punkti a kohase akti peale, kui nimetatud akt anti tollimaksu tähtajaks tasumata jätmise tõttu, sellega määratakse ühtlasi kindlaks imporditollimaksu summa ning liikmesriigi õiguse kohaselt kujutab kõnealune akt endast tollimaksu sissenõudmise täitedokumenti? 4. Kas [harta] artikli 41 lõike 2 punkti a ja artiklit 47 tuleb tõlgendada nii, et kui toll ei teinud sõnaselget otsust taotluse suhtes, mille kohustatud isik esitas pärast [tolliseadustiku] artikli 221 lõike 1 kohast teavitamist ning milles ta palus eksperdiarvamuse vormis tõendite kogumist, ning kui toll ei käsitlenud seda taotlust samuti hilisemate otsuste põhjendustes, siis on tegemist hea halduse õiguse ja kaitseõiguse pöördumatu rikkumisega haldusmenetluses, mida ei saa kohtumenetluses enam parandada, sest puudutatud isikul on põhikohtuasja asjaoludel ainult esimese astme kohtus võimalus tõendada oma vastuväiteid kauba tariifse klassifitseerimise suhtes, esitades küsimusi sõltumatule eksperdile?”