EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(kolmas koda)

8. mai 2013

Kohtuasi F‑87/12

Geoffroy Alsteens

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ajutine teenistuja – Lepingu pikendamine – Osaline tühistamine – Muutmine

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega G. Alsteens palub sisuliselt tühistada „[Euroopa] [k]omisjoni 18. novembri 2011. aasta otsus osas, milles sellega piiratakse [tema] 31. märtsi 2012. aasta ajutise teenistuja lepingu pikendamise kestust”.

Otsus: Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Jätta G. Alsteensi kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja komisjoni kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnike hagid – Ajutised teenistujad – Väited – Hagi, mis on suunatud tähtajalise lepingu pikendamata jätmise otsuse peale – Väide, et vaikimisi keelduti lepingu ümberkvalifitseerimisest tähtajatuks lepinguks – Vastuvõetavus

(Personalieeskirjad, artikli 91 lõige 1; muude teenistujate teenistustingimused, artiklid 8 ja 46)

2. Ametnike hagid – Ese – Osaline tühistamine – Ajutise teenistuja tööleping –Teenistuse kestusega seotud sätte lahutamatu olemus – Vastuvõetamatus

(Personalieeskirjad, artikkel 91)

1. Ajutine teenistuja võib oma lepingu paluda liidu kohtul ettenähtud tähtaja jooksul ja pärast eelneva haldusmenetluse läbimist tühistada eelkõige siis, kui ta leiab, et tema leping on valesti kvalifitseeritud. Nimelt ilmneb personalieeskirjade artikli 91 lõikest 1, mida kohaldatakse ajutistele teenistujatele muude teenistujate teenistustingimuste artikli 46 alusel, et avaliku teenistuse kohtumenetlus on vaidlus õiguspärasuse üle. Selles kontekstis peab kohus, kes tuvastas vaidlustatud otsuse õigusvastasuse, selle tühistama.

See kehtib samuti tähtajalise lepingu pikendamise otsuse kohta osas, milles sellest otsusest selgub asjaomase institutsiooni keeldumine pakkuda asjaomasele isikule ajutise teenistuja tähtajatut lepingut või vähemalt pikemaajalisemat lepingut kui sõlmitud leping ning selles osas, milles teenistuja väidab, tuginedes eelkõige muude teenistujate teenistustingimuste artiklile 8, et ta oleks saanud soodsama lepingu.

(vt punktid 10–12)

Viited:

Euroopa Kohus: 9. juuli 1987, kohtuasi 329/85: Castagnoli vs. komisjon (punktid 10–12); 23. märts 1988, kohtuasi 289/87: Giubilini vs. komisjon (punktid 8–12).

Esimese Astme Kohus: 6. juuli 2001, kohtuasi T‑375/00: Dubigh ja Zaur‑Gora vs. komisjon (punkt 24).

Avaliku Teenistuse Kohus: 13. juuni 2012, kohtuasi F‑105/11: Davids vs. komisjon (punkt 56).

2. Liidu õigusakti osaline tühistamine on võimalik vaid juhul, kui need osad, mille tühistamist on nõutud, on ülejäänud aktist eraldatavad. Eraldatavust puudutav nõue ei ole täidetud, kui õigusakti osalise tühistamisega muudetakse akti sisu.

Sellega seoses tuleb märkida, et ajutise teenistuja lepingu kestus on just selline lahutamatu osa lepingust endast, kuna kestusega määratakse kindlaks selle kvalifikatsioon ja ajavahemik, mille jooksul lepinguosalised on seotud vastastikuste kohustustega. Seega institutsiooni sellise otsuse ühe osa tühistamine, mis on seotud ajutise teenistuja teenistusajaga, muudab lepingu kvalifikatsiooni ja seega selle otsuse enda sisu. Selliste tühistamisnõuete eesmärk on seega tegelikult otsuse muutmine ning need on seetõttu ilmselgelt vastuvõetamatud.

(vt punktid 14–16)

Viited:

Euroopa Kohus: 6. detsember 2012, kohtuasi C‑441/11 P: komisjon vs. Verhuizingen Coppens (punkt 38); 31. märts 1998, liidetud kohtuasjad C‑68/94 ja C‑30/95: Prantsusmaa jt vs. komisjon (punktid 256–258); 24. mai 2005, kohtuasi C‑244/03: Prantsusmaa vs. parlament ja nõukogu (punktid 12–14).

Esimese Astme Kohus: 10. märts 1992, liidetud kohtuasjad T‑68/89, T-77/89 ja T-78/89: SIV jt vs. komisjon (punkt 320).