Riigiabi puudutavate komisjoni otsuste seaduslikkust peab hindama selle otsuse vastuvõtmise ajal komisjoni käsutuses olevat teavet arvestades. Järelikult ei saa Esimese Astme Kohtus vaidlustamiseks esitada tõendeid, millest ei ole komisjonile teatatud haldusmenetluse käigus. Siiski ei ilmne sellest, et abi saaja poolt tühistamishagis esitatud tõendeid ei saaks komisjoni otsuse seaduslikkuse hindamiseks arvesse võtta, kui need tõendid on komisjonile nõuetekohaselt esitatud haldusmenetluse käigus, mis eelnes otsuse vastuvõtmisele, ning kui komisjon jättis need põhjendamatult kõrvale.

Nii on see juhul, kui talle olulises aspektis, mis on faktide vanust arvesse võttes vastuoluline ja keeruline selgitada, oleks see sama väärtusega kui talle lubatud eelis, millest abi saaja teatas pärast asjaomase liikmesriigi ja komisjoni vahelist kohtumist, kus osalesid tema esindajad ja mille käigus komisjon menetluse huvides kiitis heaks täiendava teabe esitamise, milleks ta kinnitas uue tähtaja.

Ebaseadusliku riigiabi tagasinõudmise eesmärk ei ole kehtestada sanktsiooni, mida pole ühenduse õiguses ette nähtud, vaid võtta abisaajalt eelis, mille ta sai turul oma konkurentidega võrreldes, ja taastada antud abi maksmisele eelnenud olukord. Sellel põhjusel ei tohi komisjon kaastundest abi saaja vastu nõuda tagasi summat, mis oleks väiksem kui saadud abi väärtus, tal ei ole ka pädevust väljendada oma rahulolematust ebaseaduslikkuse raskusastme suhtes, nõudes tagasi nimetatud väärtusest suurema summa. Ta peab seega määratlema – nii täpselt, kui kohtuasja olud seda võimaldavad –, mis on nimetatud abi väärtus. Kuigi juhtumi asjaolusid, mille tõttu abi täpset väärtust saab vaid umbkaudselt hinnata, tuleb komisjoni otsuse seaduslikkust hinnates silmas pidada, on küsimus abi väärtuse määratlemisest faktiline asjaolu, mille üle ühenduse kohtul on täielik kontroll ja niisuguse umbkaudse hinnangu vastuvõetavus ei tähenda seda, et komisjonil oleks tagasinõutava summa määratlemisel kaalutlusruum.

Kui olukorras, kus komisjoni teavitatakse sellest, et abisumma hinnangule, milleni ta jõudis oma valitud arvutusmeetodit kasutades, räägib vastu rida teisi teistsugustele meetoditele tuginevaid hinnanguid, ei võta komisjon vajalikke meetmeid, et kõrvaldada tema enda hinnanguga seotud ebakindlusi, siis rikub komisjon oma kohustust viia EÜ artikli 88 lõikes 2 ette nähtud riigiabi ametliku uurimismenetluse raames läbi uurimist, uurides kõiki antud juhtumi andmeid hoolsalt ja erapooletult, et tal oleks selle juhtumi kõigi andmete kohta täielik teave.

Riigiabi valdkonnas, tulenevalt põhimõtetest, mis on sõnastatud kohtupraktikas ja määratletud määruses nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli [88] kohaldamiseks, võib komisjon juhul, kui huvitatud isikud ei esita sellele vastupidist teavet, teha otsuse selliste faktiliste asjaolude alusel, mis on läbi vaadatud ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses ja mis on talle kättesaadavad lõpliku otsuse vastuvõtmise hetkel, isegi kui need on ebaõiged, ning seda juhul, kui kõnealuseid faktilisi asjaolusid on käsitlenud liikmesriigile esitatud komisjoni nõue vajaliku teabe saamiseks.

Kui aga komisjon ei ole liikmesriigilt sellise teabe esitamist nõudnud – mille alusel ta kavatseb otsuse vastu võtta –, ei saa ta hiljem õigustada võimalikke faktivigu, väites, et ta tegi ametliku uurimismenetluse lõpetamise otsuse üksnes sel hetkel talle kättesaadava teabe alusel.

Veelgi enam, kui komisjon teeb otsuse teatud faktiliste asjaolude kohta talle kättesaadava teabe alusel, ilma et oleks kinni pidanud kohtupraktikas tunnustatud ja määruses nr 659/1999 sätestatud menetlusnormidest, võib Esimese Astme Kohus kontrollida, kas nende faktiliste asjaolude arvestamine võis kaasa tuua sellise hindamisvea, mis mõjutab vaidlustatud otsuse seaduslikkust.

Peale selle, komisjoni õigus võtta otsus vastu olemasoleva teabe alusel eeldab siiski seda, et asjaomane teave on usaldusväärne ja arvestatav, mis ei ole seda juhul, kui see on vastuolus näiteks abi saaja poolt talle esitatud teabega.

Liikmesriigi koostöö puudumine ei tähenda seda, et komisjoni tegevuse suhtes puuduks seetõttu igasugune kontroll ühenduste kohtu poolt. Komisjon peab kasutama kogu oma võimu selleks, et saada võimalikult palju asjaomast teavet ning tegutseda hoolsalt. Arvestades asjaolu, et ebaseaduslikuks tunnistatud abi tagasinõudmise otsusel on mõju kolmandatele isikutele, peab komisjon kasutama kogu tema käsutuses olevat võimu, vältimaks seda, et asjaomase liikmesriigi võimalik koostöö puudumine tooks kaasa negatiivseid tagajärgi niisugustele kolmandatele isikutele.

(vt punktid 146–149)