46

Kuna Vestre Landsret (lääne ringkonnakohus) leidis, et põhikohtuasja lahendamine sõltub liidu õiguse tõlgendamisest, otsustas ta menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. a) Kas nõuet, et põllumajandusmaad ei tohi kasutada „mittepõllumajanduslikuks tegevuseks” määruse nr 1782/2003 artikli 44 lõike 2 tähenduses, ning nõuet, et põllumajandusmaad tuleb kasutada „põllumajanduslikuks tegevuseks või peamiselt põllumajanduslikuks tegevuseks” määruse nr 73/2009 artikli 34 lõike 2 punkti a tähenduses, tuleb tõlgendada nii, et toetuse määramise tingimuseks on see, et maa kasutamise peamine eesmärk on põllumajanduslik? b) Kui see on nii, palutakse Euroopa Kohtul täpsustada, milliseid parameetreid tuleb arvesse võtta selle otsustamisel, milline eesmärk on „peamine”, kui samal ajal kasutatakse maad mitmel eri eesmärgil? c) Kui see on nii, palutakse Euroopa Kohtul lisaks kinnitada, kas vajaduse korral tähendab see, et lennujaamades radasid, ruleerimisteid ja pidurdusalasid ümbritsevad ohutusalad, mis on osa lennujaamast ja mille suhtes seoses maakasutusega kehtivad sellised erieeskirjad ja ‑piirangud nagu vaatluse all, kuid mida samal ajal kasutatakse rohu kasvatamiseks söödagraanulite valmistamise eesmärgil, on oma olemuselt ja kasutuselt eespool viidatud sätete kohaselt toetuskõlblikud? 2. Kas nõuet, et põllumajanduslik maa peab olema osa põllumajandustootja „põllumajandusettevõttest” ehk „põllumajanduslikust majapidamisest” määruse nr 1782/2003 artikli 44 lõike 2 tähenduses ja määruse nr 73/2009 artikli 34 lõike 2 punkti a tähenduses, tuleb tõlgendada nii, et eespool viidatud sätete kohaselt on toetuskõlblikud lennujaamade radasid, ruleerimisteid ja pidurdusalasid ümbritsevad ohutusalad, mis on osa lennujaamast ja mille suhtes seoses maakasutusega kehtivad niisugused erieeskirjad ja ‑piirangud nagu vaatluse all, kuid mida samal ajal kasutatakse rohu kasvatamiseks söödagraanulite valmistamise eesmärgil? 3. Kui vastus esimese küsimuse punktile c ja/või vastus teisele küsimusele on eitav, kas siis põhjusel, et peale selle, et maatükke kasutatakse püsirohumaana söödagraanulite valmistamise eesmärgil, kasutatakse neid ka radasid ja ruleerimisteid ja pidurdusalasid ümbritseva ohutusalana, esineb: a) viga, mille põllumajandustootja oleks saanud tegelikkuses avastada määruse nr 73/2009 artikli 137 tähenduses, kui toetusõigused maa eest on siiski määratud; b) viga, mida põllumajandustootjal oli tõenäoliselt võimalik avastada määruse nr 796/2004 artikli 73 lõike 4 tähenduses, kui toetus maa eest on siiski välja makstud; c) alusetu makse, millega seoses ei saa toetuse saajat pidada heauskselt tegutsenuks määruse nr 796/2004 artikli 73 lõike 5 tähenduses, kui toetus maa eest on siiski välja makstud? 4. Milline ajahetk on oluline selle hindamisel, kas a) esineb viga, mille põllumajandustootja oleks saanud tegelikkuses avastada määruse nr 73/2009 artikli 137 tähenduses; b) esineb viga, mida põllumajandustootjal oli tõenäoliselt võimalik avastada määruse nr 796/2004 artikli 73 lõike 4 tähenduses; c) toetuse saajat võib lugeda heauskselt tegutsenuks määruse nr 796/2004 artikli 73 lõike 5 tähenduses? 5. Kas neljanda küsimuse punktides a–c mainitud hindamine tuleb läbi viia iga individuaalse taotlusaasta kohta või maksete kohta tervikuna?”