ET Euroopa Liidu Teataja C 179/18

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour constitutionnelle (Belgia) 9. aprillil 2010 — Marie-Noëlle Solvay, Le Poumon vert de la Hulpe ASBL, Jacques Solvay de la Hulpe, Jean-Marie Solvay de la Hulpe, La Hulpe — Notre village ASBL, Alix Walsh, André Philips, Les amis de la Forêt de Soignes ASBL, Association des Riverains et Habitants des Communes Proches de l'Aéroport B.S.C.A. (Brussels South Charleroi Airport) ASBL, Grégoire Stassin, André Gilliard, Société Wallonne des Aéroports SA (SOWAER), Paul Fastrez, Henriette Fastrez, Infrabel SA, Jean-Pierre Olivier, Pierre Deneye, Paul Thiry, Antoine Boxus, Willy Roua, Gouvernement flamand, Inter-Environnement Wallonie ASBL, Sartau SA, Charleroi South Air Pur ASBL, Pierre Grymonprez, Philippe Grisard de la Rochette, Nicole Laloux, Annabelle Denoël-Gevers, Marc Traversin, Joseph Melard, Chantal Michiels, Thierry Regout, René Canfin, Georges Lahaye, Jeanine Postelmans, Christophe Dehousse, Christine Lahaye, Jean-Marc Lesoinne, Jacques Teheux, Anne-Marie Larock, Bernadette Mestdag, Jean-François Serrafin, Françoise Mahoux, Ferdinand Wallraf, Jeanne Mariel, Agnès Fortemps, Georges Seraffin, Jeannine Melen, Groupement Cerexhe-Heuseux/Beaufays ASBL, Action et Défense de l'Environnement de la vallée de la Senne et de ses affluents ASBL, Réserves naturelles RNOB ASBL, Stéphane Banneux, Zénon Darquenne, Guido Durlet, Société régionale wallonne du transport SRWT, Philippe Daras, Bernard Croiselet, Bernard Page, Intercommunale du Brabant Wallon SCRL, Codic Belgique SA, Fédéral Express European Services Inc. versus Vallooni piirkond

(Kohtuasi C-182/10)

2010/C 179/30

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour constitutionnelle

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: Marie-Noëlle Solvay, Le Poumon vert de la Hulpe ASBL, Jacques Solvay de la Hulpe, Jean-Marie Solvay de la Hulpe, La Hulpe — Notre village ASBL, Alix Walsh, André Philips, Les amis de la Forêt de Soignes ASBL, Association des Riverains et Habitants des Communes Proches de l'Aéroport B.S.C.A. (Brussels South Charleroi Airport) ASBL, Grégoire Stassin, André Gilliard, Paul Fastrez, Henriette Fastrez, Jean-Pierre Olivier, Pierre Deneye, Paul Thiry, Antoine Boxus, Willy Roua, Gouvernement flamand, Inter-Environnement Wallonie ASBL, Sartau SA, Charleroi South Air Pur ASBL, Pierre Grymonprez, Philippe Grisard de la Rochette, Nicole Laloux, Annabelle Denoël-Gevers, Marc Traversin, Joseph Melard, Chantal Michiels, Thierry Regout, René Canfin, Georges Lahaye, Jeanine Postelmans, Christophe Dehousse, Christine Lahaye, Jean-Marc Lesoinne, Jacques Teheux, Anne-Marie Larock, Bernadette Mestdag, Jean-François Serrafin, Françoise Mahoux, Ferdinand Wallraf, Jeanne Mariel, Agnès Fortemps, Georges Seraffin, Jeannine Melen, Groupement Cerexhe-Heuseux/Beaufays ASBL, Action et Défense de l'Environnement de la vallée de la Senne et de ses affluents ASBL, Réserves naturelles RNOB ASBL, Stéphane Banneux, Zénon Darquenne, Guido Durlet, Philippe Daras, Bernard Croiselet, Bernard Page

Vastustaja: Vallooni piirkond

Eelotsuse küsimused

1. Kas Århusi konventsiooni „keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise kohta” (1) artikli 2 punkti 2 ja artikli 9 lõiget 4 tuleb tõlgendada vastavalt selle konventsiooni rakendamise käsiraamatuga tehtud täpsustustele?

2. a) Kas Århusi konventsiooni artikli 2 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega jäetakse konventsiooni kohaldamisalast välja sellised õigusaktid nagu ehitus- või keskkonnaload, mis on antud vastavalt Vallooni piirkonna 17. juuli 2008. aasta dekreedi, „mis käsitleb mõningaid lube, mille puhul esineb ülekaalukas üldine huvi”, artiklitega 1–4 kehtestatud menetlusele? b) Kas Århusi konventsiooni artikli 2 punkti 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega jäetakse konventsiooni kohaldamisalast välja sellised õigusaktid nagu ehitus- või keskkonnalubade ratifitseerimised, mis sisalduvad sama dekreedi artiklites 5–9 ja 14–17? c) Kas direktiivi 85/337/EMÜ „teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta” (2) artikli 1 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega jäetakse nimetatud direktiivi kohaldamisalast välja sellised õigusaktid nagu ehitus- või keskkonnaload, mis on antud vastavalt sama dekreedi artiklitega 1–4 kehtestatud menetlusele? d) Kas direktiivi 85/337/EMÜ artikli 1 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega jäetakse nimetatud direktiivi kohaldamisalast välja sellised õigusaktid nagu ehitus- või keskkonnalubade ratifitseerimised, mis sisalduvad sama dekreedi artiklites 5–9 ja 14–17?

3. a) Kas Århusi konventsiooni artikli 3 lõiget 9 ja artikli 9 lõikeid 2–4 ning direktiivi 85/337/EMÜ artiklit 10a tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sama dekreedi artiklites 1–4 kehtestatud menetlus, mille kohaselt dekreedi andja väljastab ehitus- ja keskkonnaload, mis on ametivõimude poolt ette valmistatud ning mille peale saab esitada üksnes punktides B.6 ja B.7 viidatud kaebuse Cour constitutionnelle’ile ja üldkohtutele? b) Kas Århusi konventsiooni artikli 3 lõiget 9 ja artikli 9 lõikeid 2–4 ning direktiivi 85/337/EMÜ artiklit 10a tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selliste õigusaktide vastuvõtmine nagu sama dekreedi artikli 5–9 ja 14–17 sisalduvad tagasiulatuva jõuga ratifitseerimised, mille peale saab esitada üksnes punktides B.6 ja B.7 viidatud kaebuse Cour constitutionnelle’ile ja üldkohtutele?

4. a) Kas Århusi konventsiooni artikli 6 lõiget 9 ja direktiivi 85/337/EMÜ artikli 9 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sama dekreedi artiklites 1–4 kehtestatud menetlus, mille kohaselt ei pea dekreet, millega antakse ehitus- või keskkonnaload, ise sisaldama kõiki andmeid, mis võimaldavad kontrollida, kas need load tuginevad kohasele eelkontrollile, mis on läbi viidud kooskõlas Århusi konventsiooni ning direktiivi 85/337/EMÜ nõuetega? b) Kas Århusi konventsiooni artikli 6 lõiget 9 ja direktiivi 85/337/EMÜ artikli 9 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selliste õigusaktide vastuvõtmine nagu sama dekreedi artikli 5–9 ja 14–17 sisalduvad ratifitseerimised, mis ise ei sisalda kõiki andmeid, mis võimaldavad kontrollida, kas need load tuginevad kohasele eelkontrollile, mis on läbi viidud kooskõlas Århusi konventsiooni ning direktiivi 85/337/EMÜ nõuetega?

5. Kas direktiivi 92/43/EMÜ „looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta” (3) artikli 6 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et see lubab seadusandlikul võimul anda loa sellistele projektidele nagu sama dekreedi artiklites 16 ja 17 viidatud, isegi kui projektide mõju hindamise kvalifitseeris Conseil d’Etat äärmiselt kiireloomulises menetluses lünklikuks ja looduskeskkonna keskkonnajuhtimise eest vastutava Vallooni piirkonna ametiasutuse arvamus rääkis sellele hinnangule vastu?

6. Juhul kui vastus eelmisele küsimusele on eitav, siis kas direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab lugeda eriti ülekaalukaks üldiseks huviks niisuguse infrastruktuuri loomise, mis on ette nähtud eraõigusliku äriühingu halduskeskuse asukohaks ning seal suure hulga töötajate töökohaks?

(1) Århusi konventsioon sõlmiti 25. juunil 1998. aastal ja kiideti ühenduse nimel heaks nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega 2005/370/EÜ (ELT L 124, lk 1).

(2) Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 175, lk 40; ELT eriväljaanne 15/01, lk 248).

(3) Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, lk 63; ELT eriväljaanne 15/02, lk 102).