Keywords

Summary



Keywords

1. Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Piirangud

(EÜ artiklid 43 ja 48)

2. Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Piirangud

(EÜ artiklid 43 ja 48)

Summary

1. Ainuüksi see asjaolu, et esineb väidetav topeltmaksustamine, mis tuleneb ettevõtja kohustusest maksta esiteks siseriiklikku kutseõppemaksu, mille arvutamise aluse sisse arvatakse tema teises liikmesriigis asuva filiaali palgakulud, ja teiseks tasuda filiaali töötajate suhtes selle liikmesriigi riikliku tööhõivepoliitika valdkonna makseid, ei tähenda, et esineb asutamislepinguga keelatud piirang, kuna selline ebasoodus maksuolukord tuleneb kahe liikmesriigi maksupädevuse paralleelsest teostamisest. Praeguses arengustaadiumis ei ole liidu õiguses sellise olukorra reguleerimiseks kehtestatud üldisi kriteeriume pädevuse jaotamiseks liikmesriikide vahel seoses topeltmaksustamise kaotamisega Euroopa Liidus. Eeltoodust tuleneb, et liidu õiguse praeguses arengustaadiumis on liikmesriikidel – tingimusel, et nad ei riku liidu õigust – selles valdkonnas teatav iseseisvus, ja seetõttu ei ole nad kohustatud kohandama oma maksusüsteemi teiste liikmesriikide erinevate maksusüsteemide järgi, et muu hulgas kaotada nende riikide maksupädevuse paralleelsest teostamisest tulenev topeltmaksustamine.

(vt punktid 25, 27–29)

2. EÜ artiklitega 43 ja 48 on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, mille alusel on ettevõtja, mille registrijärgne asukoht on selles riigis, kohustatud tasuma sellist makset nagu kutseõppemaks, mille summa arvutatakse palgakulude alusel, kaasa arvatud ettevõtja teises liikmesriigis asuva filiaali palgakulud, kui sellel ettevõtjal on nimetatud makse vähendamiseks selle õigusnormiga ette nähtud võimaluste kasutamine praktikas takistatud või kui ta ei saa neid võimalusi kasutada.

Seega kui äriühingul, mille asukoht on riigi territooriumil, on praktikas raske saavutada teises liikmesriigis asuva tegevuskoha suhtes oma asukohariigi õigusaktidega ette nähtud vahendite rakendamist, st tasumisele kuuluva kutseõppemaksu brutosumma vähendamist, on see äriühing asetatud ebasoodsamasse olukorda võrreldes äriühinguga, kes piirdub tegutsemisega ainult asukohariigi territooriumil. Need raskused võivad pärssida äriühingu tahet kasutada EÜ artiklites 43 ja 48 sätestatud asutamisvabadust ja on selle vabaduse piirang.

Sellist piirangut ei saa õigustada vajadusega säilitada sellise süsteemi ühtsus nagu kutseõppemaksu süsteem, kuna ei ole ilmnenud, et äriühingu puhul, mille registrijärgne asukoht on riigi territooriumil, oleks teises liikmesriigis asuva tegevuskoha palgafondi arvestamine tasakaalustatud selle äriühingu võimalusega rakendada praktikas asukohariigi õigusaktidega ette nähtud vahendeid, st vähendada tasumisele kuuluva maksu brutosummat vastavalt sellises tegevuskohas toimunud väljaõppe kuludele. Lisaks, mis puutub eesmärki tõsta töötajate kutseõppe taset siseriiklikul tööturul, siis võib tasumisele kuuluva maksu brutosumma vähendamine väljaspool asukohariigi territooriumi kantud õppekulude võrra kindlasti kaasa tuua selle eesmärgi saavutamiseks määratud laekumiste vähenemise, ent see kaalutlus on puhtmajanduslik ega saa seega olla ülekaalukast üldisest huvist tulenev põhjus, millega saaks sellist piirangut õigustada.

(vt punktid 43, 44, 47–49 ja resolutsioon)