Kohtuasi T-95/06

Federación de Cooperativas Agrarias de la Comunidad Valenciana

versus

Ühenduse Sordiamet

„Taimesordid — Kaebuse esitamine Ühenduse Sordiameti apellatsiooninõukogule — Vastuvõetamatus — Isikliku puutumuse puudumine — Tõhus kohtulik kaitse — Põhjendamiskohustus”

Esimese Astme Kohtu otsus (teine koda), 31. jaanuar 2008 II - 35

Kohtuotsuse kokkuvõte

Määruse nr 1239/95, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2100/94 rakenduseeskirjad seoses menetlusega Ühenduse Sordiametis, artikli 49 lõike 1 erinevate keeleversioonide kohaselt on teavitamise ja puuduse kõrvaldamise nõudmise kohustus seatud sõltuvusse objektiivsest võimalikkusest, kas tuvastatud puudusi on võimalik kõrvaldada. See säte kohustab apellatsiooninõukogu hindama hageja võimalust puudust kõrvaldada, et piirata võimalikke puuduse kõrvaldamise nõudeid. Kuna kõnealuse artikli 49 lõikes 1 sätestatud teavitamise ja puuduse kõrvaldamise nõudmise kohustuse eesmärk on võimaldada hagejal ettenähtud tähtajaks parandada apellatsiooninõukogu tuvastatud puudusi, peab neid puudusi olema võimalik kõrvaldada. Teavitamiskohustus on seotud kohustusega nõuda nende puuduste kõrvaldamist, mida on võimalik kõrvaldada. Vastasel korral oleks määruse nr 1239/95 artikli 49 lõike 1 alusel, mis kohustab apellatsiooninõukogu kontrollima kaebuse kooskõla alus- ja rakendusmääruse kõigi sätetega, apellatsiooninõukogu kohustatud teavitama kõigist vastuvõetavuse probleemidest, k.a nendest, mida ei saa kõrvaldada, mis aga oleks vastuolus selle sätte eesmärgiga. Kuigi eriolukordades võib kõrvaldamatust vastuvõetavuse probleemist teavitamine kindlasti kaitsta sellise otsuse tegemise eest, mis tugineb läbivaidlemata põhjendusele, oleks niivõrd üldine teavitamiskohustus apellatsiooninõukogu jaoks enamasti koormav ning samal ajal kasutu, kuna hageja ei saa neid probleeme kõrvaldada. (vt punktid 34 ja 37)

Selle tuvastamiseks, kas isik on määruse nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta artikli 68 tähenduses isiklikult puudutatud, peab kaitse alla võtmise otsus mõjutama isikut talle omase tunnuse või teda iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis teda kõigist teistest isikutest eristab, ning seega individualiseerib teda sarnaselt otsuse adressaadiga. Selles osas võib kutseühing, kes on asutatud selle liikmete huvide kaitseks, nagu organisatsioonide ühendus, mis koondab Hispaania kolme provintsi põllumajandusühistute liite, mis omakorda koondavad nende provintside peaaegu kõiki kohalikke põllumajandusühistuid, esitada tühistamishagi Ühenduse Sordiameti apellatsiooninõukogu otsuse peale, mis käsitleb mandariinisordi ühenduse kaitse alla võtmist, üksnes siis, kui ühing ise on individualiseeritav seetõttu, et akt, mille tühistamist taotletakse, mõjutab ühingu põhikirjalisi huve, eelkõige tema läbirääkijarolli, siis kui ühing esindab ettevõtjate huve, kellel on endil kaebeõigus või kui õigusnorm annab talle otsesõnu sellised menetluslikud õigused. Kuna ükski nendest tingimustest ei ole käesoleval juhul täidetud, siis tuleb kõnealuse ühenduse kaebus tagasi lükata. (vt punktid 84–86 ja 111)

Kuigi on tõsi, et EÜ artikli 230 neljandas lõigus esitatud isikliku puutumuse tingimust tuleb tõlgendada tõhusa kohtuliku kaitse põhimõttest lähtudes, võttes arvesse erinevaid asjaolusid, mis individualiseerivad hagejat teistest, ei saa selle tõlgenduse tulemusena seda asutamislepingus sõnaselgelt ette nähtud tingimust kõrvale heita, ilma et ületataks sama lepinguga ühenduse kohtutele antud pädevuste piiranguid. Kuna määruse nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta artikli 68 mõistet „isik, keda otsus isiklikult puudutab” tuleb kohaldada seda kohtupraktikat arvestades, mis puudutab EÜ artikli 230 teise lõigu alusel esitatud kaebuste vastuvõetavust, siis on need järeldused asjakohased ka käesolevas asjas. Peale selle võib Ühenduse Sordiameti apellatsiooninõukogule esitada kaebuse määruse nr 2100/94 artiklite 59, 67 ja 68 kohaselt iga isik, kes on kaitse alla võtmise haldusmenetluses esitanud kirjaliku vastuväite ning artikli 68 kohaselt iga isik, keda hoolimata sellest, et ta ei ole menetluses osalenud ega ole selle menetluse tulemusel tehtud otsuse adressaat, see otsus otseselt ja isiklikult puudutab. Kuna kaebuse esitamine annab seejärel õiguse pöörduda ühenduse kohtu poole, ei saa hageja tugineda tõhusa kohtuliku kaitse puudumisele. (vt punktid 116 ja 117)