Kohtuasi C-583/11 P

Inuit Tapiriit Kanatami jt

versus

Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu

„Apellatsioonkaebus — Määrus (EÜ) nr 1007/2009 — Kauplemine hülgetoodetega — Nimetatud toodete importimisele ja turustamisele seatud piirangud — Tühistamishagi — Vastuvõetavus — Füüsiliste või juriidiliste isikute õigus esitada hagi — ELTL artikli 263 neljas lõik — Mõiste „üldkohaldatav akt” — Seadusandlikud aktid — Põhiõigus tõhusale kohtulikule kaitsele”

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu otsus (suurkoda), 3. oktoober 2013

ELTL artikli 256 lõike 1 teisest lõigust, Euroopa Kohtu põhikirja artikli 58 esimesest lõigust ja Euroopa Kohtu kodukorra artikli 168 lõike 1 punktist d tuleneb, et apellatsioonkaebuses tuleb täpselt näidata selle kohtuotsuse kritiseeritavad osad, mille tühistamist nõutakse, samuti seda nõuet konkreetselt toetavad õiguslikud argumendid. Nendest sätetest tulenevale põhjendamiskohustusele ei vasta apellatsioonkaebus, mis piirdub Üldkohtus esitatud väidete ja argumentide, sealhulgas otseselt selle kohtu poolt tagasi lükatud asjaoludel põhinevate väidete ja argumentide kordamisega või sõnasõnalise ülevõtmisega. Kui apellant vaidlustab liidu õiguse tõlgendamise või kohaldamise Üldkohtu poolt, võivad esimeses kohtuastmes käsitletud õiguslikud küsimused siiski apellatsioonimenetluses uuesti arutusele tulla. Kui apellant ei saaks oma apellatsioonkaebust Üldkohtus juba esitatud väidete ja argumentidega põhjendada, kaotaks apellatsioonimenetlus osaliselt oma mõtte. (vt punktid 46 ja 47)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 50)

ELTL artikli 263 esimene lõik nimetab neid akte, mille peale on võimalik esitada tühistamishagi liidu kohtule, nimelt esiteks seadusandlikke akte, ja teiseks muid siduvaid õigusakte, mille eesmärk on tekitada õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele ja mis võivad olla nii üksik- kui üldaktid. Füüsiliste ja juriidiliste isikute õiguse osas hagi esitada peavad ELTL artikli 263 neljanda lõigu kaks esimest lauseosa silmas kõiki liidu akte, mis tekitavad siduvaid õiguslikke tagajärgi. Nendes sätetes sisalduv akti mõiste hõlmab seega nii seadusandlikke kui ka muid üldakte ning üksikakte. Lissaboni lepinguga lisati ELTL artikli 263 neljandasse lõiku kolmas lauseosa, mis lihtsustas füüsiliste ja juriidiliste isikute esitatud tühistamishagide vastuvõetavuse tingimusi. Nimelt, ilma et see sätte osa seaks füüsiliste ja juriidiliste isikute esitatud tühistamishagide vastuvõetavuse tingimuseks isikliku puutumuse, mis on ette nähtud selle sätte teises lauseosas, annab ta selle õiguskaitsevahendi selliste üldkohaldatavate aktide suhtes, mis ei sisalda rakendusmeetmeid ja mis puudutavad hagejat otseselt. Mõiste „üldkohaldatav akt” kohta tuleneb ELTL artikli 263 neljanda lõigu kolmandast lauseosast, et võrreldes ELTL artikli 263 neljanda lõigu esimeses ja teises osas kasutatud mõistega „akt” on sellel piiratum ulatus määratlemaks muud liiki meetmeid, mille tühistamist võivad füüsilised ja juriidilised isikud taotleda. Esimesena nimetatud mõiste ei saa puudutada kõiki üldakte, vaid see käib selliste aktide ühe piiratuma kategooria kohta. Vastupidine tõlgendus muudaks sisutühjaks ELTL artikli 263 neljanda lõigu teises ja kolmandas lauseosas tehtud eristuse aktide ja üldkohaldatavate aktide vahel. Ka nähtub Euroopa põhiseaduse lepingu eelnõu artikli III-365 lõiget 4 ettevalmistavatest materjalidest, et ehkki EÜ artikli 230 neljanda lõigu muutmise eesmärgiks oli laiendada füüsiliste ja juriidiliste isikute tühistamishagide vastuvõetavuse tingimusi, ei muudetud samas EÜ artikli 230 neljandas lõigus ette nähtud ja seadusandlike aktide suhtes kehtivaid vastuvõetavuse tingimusi. Seega võimaldab selle sätte muutmise eelnõus kasutatud mõiste „üldkohaldatav akt” määratleda nende aktide kategooria, mille suhtes võib nüüdsest esitada tühistamishagi leebematel tingimustel kui seni, samas aga säilitades nõnda kitsa lähenemise seoses eraõiguslike isikute õigusega esitada hagi seadusandlike aktide peale, mille puhul kehtib „otsese ja isikliku” puutumuse tingimus. Sellises olukorras oli füüsilistele ja juriidilistele isikutele EÜ artikli 230 neljandas lõigus ette nähtud hagi esitamise õiguse muutmise eesmärgiks võimaldada esitada nendel isikutel leebematel tingimustel tühistamishagi üldaktide peale, välja arvatud aga seadusandlike aktide peale. (vt punktid 52 ja 54–60)

Aktiga, mille tühistamist on taotletud, isikliku puutumuse tingimuse sisu – ELTL artikli 263 neljanda lõigu järgi – ei ole Lissaboni lepinguga muudetud. Vastavalt sellele on füüsiliste ja juriidiliste isikute puhul täidetud nende isikliku puutumuse kriteerium vaid juhul, kui vaidlustatud akt mõjutab neid mingi neile omase tunnuse või neid iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis neid kõigist teistest isikutest eristab ning seega individualiseerib neid sarnaselt otsuse adressaadiga. Sellises olukorras on määruses nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta kehtestatud hülgetoodete turustamise keeld sõnastatud üldiselt kõikide selle määruse kohaldamisalasse kuuluvate ettevõtjate suhtes. (vt punktid 71–73)

Füüsiline või juriidiline isik võib esitada ELTL artikli 263 neljanda lõigu kohaselt hagi sellise akti tühistamiseks, mille adressaadiks ta ei ole või mille puhul ei ole tegemist üldkohaldatava aktiga, vaid siis, kui see puudutab teda mitte ainult otseselt, vaid ka isiklikult. Kuna aktiga, mille tühistamist on taotletud, otsese ja isikliku puutumuse tingimused on seega kumulatiivsed, tähendab see, et kui üks tingimustest ei ole hageja puhul täidetud, ei ole tema poolt selle akti tühistamiseks esitatud hagi vastuvõetav. (vt punktid 75 ja 76)

Üldkohus ei pea esitama ammendavat ning üksikasjalikku ülevaadet menetluse poolte kõikidest arutluskäikudest. Üldkohtu põhjendus võib olla tuletatav, tingimusel et see võimaldab huvitatud isikul teada põhjusi, miks kõnealused meetmed on võetud, ning et see annab pädevale kohtule piisavalt andmeid kontrolli teostamiseks. Asjaolu, et Üldkohus ei nimeta sõnaselgelt sätteid, millele tuginesid apellandid, ega käsitle nende argumente üksikasjalikult, ei saa kujutada endast põhjendamiskohustuse rikkumist. Sama kehtib juhul, kui Üldkohus leiab, et ELTL artikli 263 neljandat lõiku grammatiliselt, ajalooliselt ja teleoloogiliselt tõlgendades ei saa kõrvale jätta määruse peale hagi esitamise tingimusi, mis on selles sättes otsesõnu ette nähtud. Nimelt, kui Üldkohus langetab liidu õiguse tunnustatud tõlgendusmeetodite alusel klassikaliselt tõlgendades otsuse ELTL artikli 263 neljandas lõigus ette nähtud mõiste „üldkohaldatav akt” ulatuse osas, ei mõjuta see aga asjaolu, et see mõiste on üks hagi vastuvõetavuse ELTL artikli 263 neljandas lõigus otsesõnu ette nähtud tingimusi, millele peab vastama füüsiliste ja juriidiliste isikute tühistamishagi, ega muuda seeläbi Üldkohtu põhjendusi vastuolulisteks. (vt punktid 82–84)