ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kohtuasi T‑438/15

Port autonome du Centre et de l’Ouest SCRL jt

versus

Euroopa Komisjon

„Riigiabi — Ettevõtte tulumaks — Belgia poolt Belgia sadamatele antud abi — Komisjoni kiri, milles teavitatakse liikmesriiki selle abi esialgsest uurimisest abi ühisturuga kokkusobimatuse seisukohast ja tõenäolisest asjakohaste meetmete võtmisest — Akt, mida ei saa edasi kaevata — Vastuvõetamatus”

Kokkuvõte – Üldkohtu (üheksas koda) 9. märtsi 2016. aasta määrus

Tühistamishagi — Vaidlustatavad aktid — Mõiste — Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid — Komisjoni kiri, milles teavitatakse liikmesriiki selle abi esialgsest uurimisest abi ühisturuga kokkusobimatuse seisukohast ja tõenäolisest asjakohaste meetmete võtmisest — Väljaarvamine — Siduvate õiguslike tagajärgedeta kiri — Hagi vastuvõetamatus

(ELTL artikli 108 lõige 1 ja ELTL artikkel 263; nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 17 lõige 1 ja artikkel 18)

Kiri, mille komisjon võtab vastu koostöö staadiumis vastavalt määruse nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad [ELTL artikli 108] kohaldamiseks, artikli 17 lõikele 1 ja milles komisjon teatab liikmesriigile olemasoleva abikava esialgsest uurimisest, ei ole akt, mis tekitab lõplikke õiguslikke tagajärgi, mille peale võiks ELTL artikli 263 alusel tühistamishagi esitada.

Nimelt on see kiri lihtsalt asjakohaste meetmete ettepanekule – mille komisjon võib võtta vastu nimetatud määruse artikli 18 alusel – eelnevalt vastu võetud ettevalmistav akt. Kuivõrd selline asjakohaste meetmete ettepanek ei ole vaidlustatav akt, sest kui liikmesriik väljapakutud meetmeid heaks ei kiida, ei ole ta ka kohustatud neid järgima, siis seda enam ei tekita siduvaid õiguslikke tagajärgi ettevalmistavad aktid, mis on koostatud enne asjakohaste meetmete ettepanekut.

Samuti, kui tegemist on toimingute või otsustega, mis tehakse mitmestaadiumilise, eelkõige asutusesisese menetluse käigus, on vaidlustatavad aktid ainult meetmed, mis väljendavad institutsiooni lõplikku seisukohta kõnealuse menetluse lõpus, ning vaidlustatavad ei ole vahemeetmed, millega valmistatakse ette lõppotsust.

(vt punktid 15, 18–20 ja 27)
Juriidilisele isikule tasuta õigusabi võimaldamise üle otsustamiseks tema majanduslikule seisule hinnangu andmisel ei saa lähtuda ainult tema enda vahenditest, jättes kõrvale tema kapitali otseselt või kaudselt esindavate isikute seisundi.

Nimelt on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 kolmandas lõigus sätestatud, et isikule, kellel puuduvad piisavad vahendid, antakse tasuta õigusabi sellises ulatuses, mis tagab talle võimaluse kohtusse pöörduda. Kodukorra artiklites 146‑150 sätestatud tasuta õigusabi andmise tingimusi tuleb tõlgendada neid põhimõtteid silmas pidades ja nendele võivad tugineda ka juriidilised isikud.

Ent juriidilist isikut ei saa pidada ilmajäetuks õigusest tõhusale õiguskaitsevahendile põhiõiguste harta artikli 47 tähenduses ainult asjaolu tõttu, et tema kapitali otseselt või kaudselt esindavad isikud keelduvad kasutamast oma olemasolevaid vahendeid selleks, et juriidiline isik saaks esitada kohtusse hagi. Neil asjaoludel ei tule liidu eelarvest Üldkohtu kasutusse antud rahaliste vahendite arvel korvata nende isikute tegevusetust, kes asjassepuutuvat juriidilist isikut kontrollivad ja kes lõpuks on need, kes peaksid olema peamiselt huvitatud tema õiguste kaitsmisest.

Seetõttu tuleb tasuta õigusabi taotlenud juriidilise isiku majandusliku seisu hindamisel arvesse võtta mitte ainult tema enda rahalisi vahendeid, vaid ka vahendeid, mis on üldiselt kontsernil, millesse see juriidiline isik otseselt või kaudselt kuulub, samuti rahalisi võimalusi, mis on tema aktsionäridel ja liikmetel, olgu need siis füüsilised või juriidilised isikud.

(vt punktid 16–19)
3.

Mõista kohtukulud välja InAccess Networks Integrated Systems – Applications Services for Telecommunication and Related Equipment Commercial and Industrial Co. SA‑lt.
Personalieeskirjade artikli 29 lõike 1 punkt b lubab institutsioonil korraldada sisekonkursse, mis on avatud üksnes ametnikele ja ajutistele töötajatele. Seega puudutab mõiste „institutsiooni sisekonkurss“ selle artikli tähenduses kõiki asjaomase institutsiooni teenistuses olevaid isikuid sõltumata nende seisundist.

Täitevasutustel määruse nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, artikli 18 lõike 1 tähenduses on komisjoni talitustest eraldiseisvad talitused. Järelikult sisekonkursile lubamisel ei ole need asutused osa komisjonist. Sellega seoses tuleb märkida, et kuna asjaomase isiku võttis ajutise töötajana tööle otse täitevasutus ning et tal on jätkuvalt sama staatus, kui ta esitab oma kandidatuuri sisekonkursile, siis ei saa tuvastada, et asjaomase isiku ja antud institutsiooni vahel on piisav, avalikul õigusel põhinev suhe.

(vt punktid 23, 24, 27 ja 41)

Euroopa Kohus: kohtuotsus, 31.3.1965, Rauch vs. komisjon, 16/64, EKL, EU:C:1965:29, punktid 179 ja 190.

Üldkohus: kohtuotsused, 15.11.2001, Van Huffel vs. komisjon, T‑142/00, EKL AT, EU:T:2001:268, punkt 56; 23.1.2003, Angioli vs. komisjon, T‑53/00, EKL AT, EU:T:2003:12, punkt 50 ja seal viidatud kohtupraktika, ja 13.12.2006, Heus vs. komisjon, T‑173/05, EKL AT, EU:T:2006:392, punkt 39.
1.

Peatada Euroopa Ravimiameti (EMA) 25. novembri 2015. aasta otsuse EMA/785809/2015 kohaldamine, millega lubatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele alusel kolmandal isikul tutvuda toksikoloogiliste uuringute aruannetega C 45151/28‑päevane (6-tunnine pooloklusiivne) nahakaudse toksilisuse uuring Wistar rottidel, C 45162/28‑päevane suukaudse (sundtoitmine) toksilisuse uuring Wistar rottidel ning C 88913/28‑päevane (6-tunnine pooloklusiivne) nahakaudse toksilisuse uuring Wistar rottidel.
Kohtuasi T‑590/15

Onix Asigurări SA

versus

Euroopa Kindlustus‑ ja Tööandjapensionide Järelevalve (EIOPA)

„Tegevusetuse, tühistamis‑ ja kahju hüvitamise hagi — Nõue algatada uurimine liidu õiguse väidetava rikkumise kohta — EIOPA presidendi otsus uurimist mitte algatada — Apellatsiooninõukogu otsus lükata vaidlustus vastuvõetamatuse tõttu tagasi — Kaebuse esitamise tähtaeg — Vaidlustamatu akt — Vorminõuete rikkumine — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu hagi”

Kokkuvõte – Üldkohtu (teine koda) 24. juuni 2016. aasta määrus

ELTL artiklis 265 ette nähtud õiguskaitsevahend tugineb põhimõttele, et institutsiooni õigusvastane tegevusetus võimaldab huvitatud isikutel pöörduda liidu kohtusse selleks, et viimane tunnistaks tegevusetuse EL toimimise lepinguga vastuolus olevaks. See artikkel peab silmas tegevusetust, mis väljendub otsuse vastu võtmata jätmises või seisukoha esitamata jätmises, mitte olukorda, kus vastu on võetud akt, mis erineb sellest, mida hageja oleks soovinud või vajalikuks pidanud. (vt punktid 31 ja 37)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 32)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 40)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 48 ja 49)

Kui liidu institutsioonil või asutusel ei ole kohustust menetlust algatada, vaid neil on kaalutlusõigus, mis välistab üksikisikute õiguse nõuda, et nad asuksid teatavale kindlale seisukohale, ei ole kaebuse esitanud isikutel põhimõtteliselt võimalust esitada liidu kohtusse hagi võimaliku otsuse peale, millega nende kaebuse menetlemine lõpetatakse. Määruse nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), artikli 17 lõikest 2, mille kohaselt võib Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ühe otsesõnu nimetatud asutuse taotlusel või omal algatusel uurida liidu õiguse võimalikku rikkumist või kohaldamata jätmist, nähtub, et Euroopa Järelevalveasutusel on kaalutlusõigus uurimise algatamise suhtes nii siis, kui talle esitab taotluse üks kõnealustest asutustest, kui ka siis, kui ta tegutseb omal algatusel. Esiteks järeldub sellest, et Euroopa Järelevalveasutus ei ole määruse nr 1094/2010 artikli 17 alusel kohustatud toiminguid tegema ja teiseks, et otsus uurimisest keelduda ei loo siduvaid õiguslikke järelmeid, mis puudutaksid hageja huve. Seega on nõue tühistada Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve otsus, millega keelduti artikli 17 alusel omal algatusel uurimise algatamisest, vastuvõetamatu. (vt punktid 50, 52–54 ja 57)
Üldkohtu volitused on loetletud ELTL artiklis 256, mida on täpsustatud Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklis 51. Nende sätete kohaselt on Üldkohus pädev esimeses astmes lahendama talle esitatud lepingutega seotud vaidlusi üksnes vahekohtuklausli olemasolul. Sellise klausli puudumisel laiendaks kohus oma õigusemõistmise pädevust kaugemale vaidlustest, mille lahendamise pädevus talle ELTL artikliga 274 piiritletult on antud, kuivõrd see säte annab liikmesriikide kohtutele üldise õiguse lahendada vaidlusi, mille üks pool on liit.

Kuna ELTL artiklist 272 tulenev Üldkohtu pädevus on erand üldisest õigusest, tuleb seda tõlgendada kitsalt. Seega saab Üldkohus lahendada lepinguga seonduva kohtuvaidluse üksnes siis, kui lepingupooled on väljendanud oma tahet talle selline pädevus omistada. Üksnes sellise lepingu pooled, mis sisaldab vahekohtuklauslit, võivad olla pooled kohtuasjas, mis on algatatud ELTL artikli 272 alusel.

(vt punktid 20, 25 ja 30)
ELTL artikli 256 alusel esitatud nõue tuvastada, et komisjon jättis õigusvastaselt ajakohastamata teatavad Itaalia andmed, mis sisalduvad ORNIS‑komitee koostatud põhimõistete dokumendis, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivis 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT 2010, L 20, lk 7), ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 6. oktoobri 2014. aasta kiri, milles on märgitud, et Itaalias teatavate linnuliikide suhtes jahihooaja pikendamine ei ole Euroopa Liidu õigusega kooskõlas, ja ELTL artikli 268 alusel esitatud nõue hüvitada kahju, mida hagejad väidetavalt kandsid selle tõttu, et komisjon ei ajakohastanud Itaalia andmeid.
Üldkohtu (neljas koda) 26. oktoobri 2017. aasta määrus – Federcaccia della Regione Liguria jt vs. komisjon

(kohtuasi T‑570/15)

Keskkond – Loodusliku linnustiku kaitse – Liigid, millele võib jahti pidada – Tingimused, millele liikmesriikide jahieeskirjad peavad vastama – Direktiivi 2009/147/EÜ artikli 7 lõike 4 kohaldamise kriteeriumide ühtlustamine – Jahikeelu aeg Liguurias

1. Tegevusetushagi–Füüsilised või juriidilised isikud–Hagi aluseks olev tegevusetus–Komisjoni poolt teatavate Itaalia andmete ajakohastamata jätmine, mis sisalduvad direktiivis 2009/147 ette nähtud dokumendis ja peavad olema jahihooaega reguleerivate siseriiklike õigusnormide aluseks–ELTL artikli 263 tähenduses vaidlustatava akti kvalifikatsiooni puudumine–Vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 neljas lõik ja artikli 265 kolmas lõik; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147, artikli 7 lõige 4) (vt punktid 56–58, 62 ja 65–69)

2. Keskkond–Loodusliku linnustiku kaitse–Direktiiv 2009/147–Kohandamine tehnika ja teaduse arenguga–ORNIS‑komitee–Ülesanded–Komisjoni abistamine ja nõustamine–Komitee kogutud andmed–Siduvus–Puudumine (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147, artikkel 16) (vt punktid 65–67, 82 ja 108)

3. Tegevusetushagi–Füüsilised või juriidilised isikud–Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid–Komisjoni poolt teatavate Itaalia andmete ajakohastamata jätmine, mis sisalduvad direktiivis 2009/147 ette nähtud dokumendis ja peavad olema jahihooaega reguleerivate siseriiklike õigusnormide aluseks–Jahimeeste esitatud hagi–Otsese ja isikliku puutumuse puudumine–Vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 neljas lõik ja artikli 265 kolmas lõik; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147, artikli 7 lõige 4) (vt punktid 71, 72, 75–78, 94 ja 99)

4. Keskkond–Loodusliku linnustiku kaitse–Direktiiv 2009/147–Kohustus keelata jaht teatavatel lindude erilise haavatavuse perioodidel–Pesitsusaladele naasmise perioodide täpsustamine ORNIS‑komitee koostatud dokumendis–Selles dokumendis sisalduvate andmete ajakohastamine–Komisjonile ja liikmesriikidele kehtiv kohustus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147, põhjendus 4 ja artikli 7 lõige 4) (vt punktid 89–92 ja 106)

5. Tühistamishagi–Vaidlustatavad aktid–Mõiste–EU Piloti menetluses vastu võetud akt–Välistamine (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punkt 97)

6. Kahju hüvitamise nõue–Iseseisev laad–Erinevus tühistamishagist (ELTL artiklid 263 ja 268) (vt punkt 104)

Ese

ELTL artikli 265 alusel esitatud nõue tuvastada, et komisjon jättis õigusvastaselt ajakohastamata teatavad Itaalia andmeid, mis sisalduvad ORNIS‑komitee koostatud põhimõistete dokumendis, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivis 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT 2010, L 20, lk 7), ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 6. oktoobri 2014. aasta kiri, milles on märgitud, et Itaalias teatavate linnuliikide suhtes jahihooaja pikendamine ei ole Euroopa Liidu õigusega kooskõlas, ja ELTL artikli 268 alusel esitatud nõue hüvitada kahju, mida hagejad väidetavalt kandsid selle tõttu, et komisjon ei ajakohastanud Itaalia andmeid.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Muud isikud peale otsuse adressaatide saavad väita, et otsus puudutab neid isiklikult, ainult juhul, kui otsus mõjutab neid mingi neile omase tunnuse või neid iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis neid kõigist teistest isikutest eristab ning seega individualiseerib neid sarnaselt otsuse adressaadiga. Ühingut, mille ülesanne on kaitsta oma liikmete ühiseid huve, saab komisjoni lõplik otsus riigiabi valdkonnas isiklikult puudutada kahel juhul, nimelt esiteks, kui ühing saab tugineda omaenda huvile, eelkõige kuna akt, mille tühistamist taotletakse, mõjutab tema kui läbirääkija seisundit, ja teiseks, kui tema liikmetel või osal nendest on individuaalne kaebeõigus.

(vt punktid 21 ja 22)
Mesinike ühendus ja keskkonnakaitseorganisatsioonid ei oma ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses otsest puutumust ja seega ei saa nad taotleda määruse 2015/1295, millega kiidetakse heaks toimeaine sulfoksafloor vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa, tühistamist.

Rakendusmäärus 2015/1295, mille eesmärk on nimetatud toimeaine kui määruse nr 1107/2009 tähenduses taimekaitsevahendi koostisaine teatavatel tingimustel heaks kiitmine ja selle aine kandmine rakendusmääruse nr 540/2011 lisasse, mõjutab otseselt selles, mis puutub heakskiidetud toimeainetesse, liikmesriikide õiguslikku olukorda, kellel on võimalus anda luba sulfoksafloori sisaldavate taimekaitsevahendite turule laskmiseks kui sellesisuline taotlus on esitatud, ning ka selliste toodete võimalike turule laskmise loa taotlejate õiguslikku olukorda, kuid mitte selle ühenduse ja nende organisatsioonide õiguslikku olukorda.

Mis puutub määruse õiguslikesse tagajärgedesse omandiõigusele ja ettevõtlusega tegelemise õigusele, mis kuulub selle mesinike ühenduse liikmetele, siis esiteks oletades, et sulfoksafloori sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamine võiks tõesti seada ohtu selle ühenduse liikmete äritegevuse, ei mõjutaks need majanduslikud tagajärjed nende õiguslikku, vaid üksnes faktilist olukorda. Teiseks eeldab see väidetav oht veel liikmesriigi poolt loa andmist sulfoksafloori sisaldavale taimekaitsevahendile. Kuid selline luba ei ole sulfoksafloori heaks kiitmise automaatne tagajärg, vaid allub liikmesriikide poolt märkimisväärse tegutsemisruumiga kaalutlusõigusele.

Samuti, on seoses nende keskkonnakaitseorganisatsioonide korraldatava kampaania eesmärkidega, niivõrd kui vaidlustatud aktil on nendele mõju, tegemist mitte õigusliku vaid faktilise mõjuga.

(vt punktid 24–26, 31-33 ja 40–42, resolutsiooni punkt 1)
Kohtuasi T‑584/15

Pagkyprios organismos ageladotrofon Dimosia Ltd (POA)

versus

Euroopa Komisjon

„hagi — Kaitstud päritolunimetuse registreerimistaotlus („Halloumi“ või „Hellim“) — Otsus avaldada Euroopa Liidu Teataja C‑seerias määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punkti a kohane kaitstud päritolunimetuse registreerimistaotlus — Ettevalmistav akt — Vaidlustamatu akt — Vastuvõetamatus”

Kokkuvõte – Üldkohtu (teine koda) 14. septembri 2016. aasta määrus

Tühistamishagi – Vaidlustatavad aktid – Mõiste – Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid – Ettevalmistavad aktid – Välistamine – Otsus avaldada kaitstud päritolunimetuse registreerimistaotlus Euroopa Liidu Teatajas – Akt, mille eesmärk ei ole tekitada õiguslikke tagajärgi – Vastuvõetamatus

(ELTL artikli 263 neljas lõik, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1151/2012, artikli 50 lõige 2 ning artiklid 51 ja 52)

Tühistamishagi esemeks olevad õigusaktid või otsused ELTL artikli 263 tähenduses on üksnes need meetmed, mis tekitavad siduvaid õiguslikke tagajärgi hageja huve puudutaval viisil, muutes selgelt tema õiguslikku seisundit. Kui on tegemist aktidega, mis antakse mitmeastmelise asutusesisese menetluse käigus, võib põhimõtteliselt hagi esitada vaid meetmete peale, mis väljendavad institutsiooni lõplikku seisukohta menetluse lõpus, välja arvatud vahemeetmed, millega valmistatakse ette lõppotsust ja mille õigusvastasuse küsimuse saab tõstatada viimase suhtes esitatud hagi raames.

Seega tuleb jätta vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata tühistamishagi komisjoni otsuse peale avaldada Euroopa Liidu Teatajas määruse nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta artikli 50 lõike 2 punkti a kohane kaitstud päritolunimetuse registreerimistaotlus.

Esiteks on nimelt määruse nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 tähenduses otsuse eesmärk, nagu on näidatud selle pealkirjas, avada sama määruse artiklis 51 ette nähtud vastulausete ja vastuväidete menetlemine ning valmistada seega ette sama määruse artiklis 52 ette nähtud registreerimisotsus, mis jääb lõplikuks otsuseks.

Siit järeldub, et vaidlusalune otsus on registreerimisotsuse suhtes ettevalmistav, millest tuleneb, et ainult viimati nimetatud otsus saab luua õiguslikke tagajärgi, mis oma laadilt võivad mõjutada hageja huve ja seetõttu olla ELTL artikli 263 alusel esitatava tühistamishagi objektiks.

Teiseks saab sellise ettevalmistava akti puhul selle võimalikule õigusvastasusele tuginedes vaidlustada lõpliku akti, mille ettevalmistamisega see akt seotud on, tingimusel et hageja tõendab vastavalt ELTL artikli 263 neljandale lõikele, et hagi vastuvõetavuse tingimused on täidetud.

(vt punktid 32–37 ja 48)
Kohtumenetlus – Pöördumine Esimese Astme Kohtusse vahekohtuklausli alusel – Liidu institutsiooni hoonetele elektrienergia tarnimise leping, mis näeb ette tasu maksmise viimase poolt – Euroopa Kohtu poolt selle tuvastamine, et asjaomane liikmesriik on oma kohustusi rikkunud sellega, et ta keeldus andmast liidu institutsioonidele selle tasu maksmisest vabastust – Liidu kohtu poolt asjaomase institutsiooni suhtes nende siseriiklike õigusnormide kohaldamine, mis näevad ette kohustus see tasu maksta – Erand – Euroopa Kohtu otsuse seadusjõu tunnustamine

(ELTL artikkel 272)
2.

Tühistamishagi — Füüsilised või juriidilised isikud — Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid — Komisjoni otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobivaks — Hagi, mille on esitanud konkureeriv ettevõtja, kes ei ole oma tõendanud, et tema seisundit turul on oluliselt kahjustatud — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 108 lõige 2 ja artikli 263 neljas lõik) (vt punktid 41–44, 77, 78 ja 88–94)
71

Õige on küll see, et rahalise kahju hüvitamisega seotud ebakindlust ei saa võimaliku kahju hüvitamise hagi raames pidada iseenesest asjaoluks, mis näitaks sellise kahju hüvitamatust. Nimelt on ajutiste meetmete kohaldamise staadiumis see võimalus, et hiljem saadakse rahalise kahju eest hüvitist võimaliku kahju hüvitamise hagi raames, mis võib olla esitatud pärast vaidlustatud aktide tühistamist, paratamatult ebakindel. Samas ei ole ajutiste meetmete kohaldamise menetluse eesmärk asendada sellist kahju hüvitamise hagi, et kõrvaldada see ebakindlus, kuna selle menetluse eesmärk on üksnes tagada sisulises menetluses, millele lisandub ajutiste meetmte kohaldamise menetlus, lahendatava hagi suhtes (käesoleval juhul tühistamishagi) tehtava tulevase lõpliku otsuse täielik tõhusus (vt selle kohta kohtumäärused komisjon vs. Pilkington Group, punkt 30 eespool, EU:C:2013:558, punkt 53, ja 14.12.2011, Alcoa Trasformazioni vs. komisjon, C‑446/10 P(R), EU:C:2011:829, punktid 55–57).
7.

Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Isiklik puutumus – Kriteeriumid – Komisjoni otsus, millega tunnistatakse teatud abimeetmed siseturuga kokkusobivaks ja teisi meetmeid ei loeta riigiabiks – Hagi, mille on esitanud abi saava ettevõtja konkurendist ettevõtja, kes osales haldusmenetluses – Konkureeriv ettevõtja, kes ei ole oma tõendanud, et tema positsiooni asjaomasel turul on oluliselt kahjustatud – Vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punktid 111–144)
5.

Riigiabi – Liidu õigusnormide järgimine – Liikmesriigi kohtute roll – Isikute õiguste kaitse juhul, kui on rikutud riigiabi andmisest eelneva teatamise kohustust – Teatamata abi tagasinõudmise otsustamise pädevus, isegi kui see abi on hiljem tunnistatud ühisturuga kokkusobivaks – Sellise meetme ebaseaduslikkusega tekitatud kahju hüvitamise nõude suhtes otsuse tegemise pädevus (vt punkt 78)
26

Mis puudutab võimalust saada täiendavat tulu CCPL‑i liikmete võimaliku rahalise abi teel, siis meenutavad hagejad, et CCPL liikmeks olevatest kooperatiividest neli, nimelt Coopsette SC, Unieco SC, Open Co SC ja CEAP SC on kriitilises rahalises seisus. Mis puudutab muid liikmeid, muu hulgas CMB‑d ja CCFS‑i, siis märgivad nad esiteks, et CMB osalus CCPL‑is on väiksem kui 20% ja et see on puhtalt institutsioonilist laadi. Nimelt on CCPL esmatasandi kooperatiivide konsortsium ja tema peamine eesmärk on hõlbustada tema liikmete ühiste eesmärkide saavutamine. Seega on raske määratleda konkreetset CMB majanduslikku või tööstuslikku huvi, mis õigustaks tema poolt rahaliste kohustuste võtmist CCPL‑i toetuseks. Teiseks, CCFS‑i rahalist tegevust reguleerivad siseeeskirjad kehtestavad iga liikme suhtes võetavate kohustuste ülemmäärad, milleks on üks kuuendik viimases heakskiidetud eelarves kajastatud raamatupidamise netovarast, et vältida suure riski koondumist ühte äriühingusse. Ent arvestades CCPL‑i netovara drastilist vähenemist kahjumi tõttu aastatel 2013 ja 2014, on välistatud, et CCFS rahuldaks tema laenutaotluse. […]
100

Mis puutub selle kindlakstegemisse, kas finantskahju, mis võib hagejale vaidlusaluste aruannete avalikustamise korral tekkida, saab rahaliselt kindlaks määrata, siis tuleb märkida, et hageja peaks olema valmis selleks, et määramatul ja teoreetiliselt piiramatul arvul tegelikke ja potentsiaalseid konkurente kogu maailmas hangib endale need aruanded, et neid kasutada mitmesugusel otstarbel, millega olenevalt nende teadus- ja arendusprogrammide arengujärgust kaasneksid kahjulikud tagajärjed lühiajalises, keskmises või pikas perspektiivis, mis võivad hageja kasvustrateegia algusest peale nurjata. Võib isegi juhtuda, et need aruanded, kui need on saanud avalikult kättesaadavaks, jõuavad konkurentideni, ilma et hageja oleks sellest teadlik. Nii oleks see nimelt juhul, kui EMA avaldaks need oma veebisaidil või kui konkurendid saaksid neid lasta avaldada nende nimel tegutsevate üksikisikute esitatud taotluste kaudu, kelle identiteeti ja kasutamiskavatsust hagejale ei avaldataks. Viimasel oleks seega ületamatuid raskusi seada sisse järelevalvesüsteem, et tuvastada üle maailma, kuidas tema konkurendid vaidlusaluseid aruandeid kasutavad lühiajalises, keskpikas ja pikas perspektiivis, et saada nendest konkurentsieeliseid, nimelt selleks, et kõnealust ravimit loaga või ilma loata ise turustada kolmandates riikides (vt selle kohta kohtumäärus, Deza vs. ECHA, punkt 52 eespool, EU:T:2014:686, punkt 94).