Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Hoiatav mõju

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2)

2. Konkurents – Trahvid – Ühenduse karistused ja kolmandas riigis määratud karistused selle riigi konkurentsiõiguse rikkumise eest

(EÜ artikli 3 lõike 1 punkt g; nõukogu määrus nr 17, artikkel 15)

3. Konkurents – Trahvid – Summa – Komisjoni kaalutlusõigus

(Nõukogu määrus nr 17, artikkel 15)

4. Konkurents – Haldusmenetlus – Kaitseõiguste tagamine – Vastuväiteteatis – Selles kohustuslikult esitatav teave

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 19 lõige 1)

Summary

1. Ettevõtjale konkurentsieeskirjade rikkumise eest määratud trahvi arvutamisel võib arvesse võtta hoiatamise tegurit ja seda tegurit hinnatakse mitmeid asjaolusid, mitte ainult asjassepuutuva ettevõtja konkreetset olukorda arvestades.

(vt punkt 23)

2. Non bis in idem põhimõte, mis on sätestatud ka Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooni protokolli nr 7 artiklis 4, kujutab endast ühenduse õiguse üldpõhimõtet, mille järgimise tagab kohus.

Kui kartell on rahvusvaheline, mida iseloomustab eelkõige see, et vastavatel kolmandate riikide territooriumidel tuleb kohaldada kolmandate riikide õigust, peavad nimetatud riikide ametiasutused, kes oma territoriaalse pädevuse raames tegelevad konkurentsivabaduse kaitsega, oma võimu teostama nendes riikides kohaldatavatele nõuetele vastavalt. Need põhimõtted, mis on teiste riikide õiguskordade konkurentsivaldkondade aluseks, teenivad teatud kindlaid eesmärke, kuid viivad ka spetsiifiliste materiaalõiguse normide vastuvõtmiseni ja väga erinevate haldus-, karistus- ja tsiviilõiguslike tagajärgedeni konkurentsialaste õigusnormide rikkumiste tuvastamisel nimetatud riikide ametiasutuste poolt.

Sellest tuleneb, et kui komisjon karistab ettevõtjat ebaseadusliku käitumise eest, isegi kui selleks on ettevõtja osalemine rahvusvahelises kartellis, püüab komisjon tagada ühisturul konkurentsivabaduse, mis on EÜ asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkti g kohaselt ühenduse põhieesmärk. Ühenduse tasemel kaitstava õigushüve eripära tõttu võivad komisjoni poolt tema asjakohase pädevuse raames antud hinnangud märgatavalt erineda kolmandate riikide antud hinnangutest.

Seega ei ole non bis in idem põhimõte kohaldatav olukordades, kus on tegemist ka kolmandate riikide õiguskordadega ja konkurentsivaldkonna ametiasutuste sekkumisega oma pädevuse raames.

(vt punktid 50–53, 55, 56)

3. Mis tahes argumente, mis põhinevad kolmandate riikide poolt juba määratud trahvidel, saab hinnata vaid kaalutlusõiguse raames, mis ühenduse konkurentsiõigusealaste rikkumistega seoses on komisjonile antud. Seega, kuigi ei ole välistatud, et komisjon proportsionaalsuse või õigluse kaalutlustel kolmandate riikide ametiasutuste poolt varem määratud trahvidega arvestab, ei ole ta siiski seda kohustatud tegema.

Hoiatuseesmärgiga, mida komisjoni võib trahvisummat kindlaks määrates taotleda, soovitakse tagada, et ettevõtjad järgiksid ühisturul nende tegevust reguleerivaid EÜ asutamislepinguga kehtestatud konkurentsieeskirju. Järelikult hinnates nimetatud eeskirjade rikkumise eest määratava trahvi hoiatavat iseloomu, ei ole komisjon kohustatud võtma arvesse võimalikke karistusi, mille kolmandad riigid on teatud ettevõtjale konkurentsinormide rikkumise eest määranud.

(vt punktid 60 ja 61)

4. Kaitseõiguse järgimine menetluses, mis võib kaasa tuua karistuse määramise, eriti trahvi või karistusmakse määramise, on ühenduse õiguse põhiprintsiip, mida tuleb järgida ka haldusmenetluse tüüpi menetluses.

Kohustus kuulata ära ettevõtjad, kelle suhtes on algatatud EÜ artikli 81 kohaldamise menetlus, on täidetud, kui komisjon märgib vastuväiteteatises ära, et ta uurib hiljem, kas asjassepuutuvale ettevõtjatele tuleb trahv määrata ja kui komisjon toob vastuväiteteatises välja peamised faktilised ja õiguslikud asjaolud, mis võivad olla trahvi määramise põhjuseks, nagu seda on näiteks väidetava rikkumise raskus ja kestus.

(vt punktid 68 ja 69)