Kohtuasi C-203/04

Gebrüder Stolle GmbH & Co. KG

versus

Heidegold Geflügelspezialitäten GmbH

(Landgericht Frankfurt am Main’i eelotsusetaotlus)

Kodulinnuliha – Turustusnormid – Keeld kasutada markeeringul teatud märget, mis tähistab põllumajanduslikku tootmisviisi – Määrus (EMÜ) nr 1538/91

Euroopa Kohtu otsus (kolmas koda), 14. juuli 2005

Kohtuotsuse kokkuvõte

Põllumajandus — Ühine turukorraldus — Kodulinnuliha — Turustusnormid — Põllumajanduslikku tootmisviisi tähistavate märgete kasutamise kord — Keeld kasutada toodete markeeringul märget „kontrollitud kasvatustingimused”

(Komisjoni määrus nr 1538/91, artikli 10 lõige 1)

Määruse nr 1538/91, millega kehtestatakse määruse nr 1906/90 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, muudetud määrusega nr 1321/2002, artikli 10 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „kontrollitud kasvatustingimused” (kontrollierte Aufzucht) tähistab põllumajanduslikku tootmisviisi, ja järelikult ei ole ettevõtjal lubatud kasutada nimetatud märget selle määruse kohaldamisala toodete markeeringul.

(vt punkt 17 ja resolutiivosa)

EUROOPA KOHTU OTSUS (kolmas koda)

14. juuli 2005( )

Kodulinnuliha – Turustusnormid – Keeld kasutada markeeringul teatud märget, mis tähistab põllumajanduslikku tootmisviisi – Määrus (EMÜ) nr 1538/91

Kohtuasjas C‑203/04,

mille esemeks on EÜ artikli 234 alusel Landgericht Frankfurt am Main’i (Saksamaa) 28. aprilli 2004. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 7. mail 2004, menetluses

Gebrüder Stolle GmbH & Co. KG

versus

Heidegold Geflügelspezialitäten GmbH,

EUROOPA KOHUS (kolmas koda),

koosseisus: koja esimees A. Rosas, kohtunikud A. Borg Barthet (ettekandja), A. La Pergola, U. Lõhmus ja A. Ó Caoimh,

kohtujurist: M. Poiares Maduro,

kohtusekretär: kohtusekretäri abi H. von Holstein,

arvestades kirjalikus menetluses ja 6. aprilli 2005. aasta kohtuistungil esitatut,

arvestades kirjalikke märkusi, mille esitasid:

– Gebrüder Stolle GmbH & Co. KG, esindaja: Rechtsanwalt P. Deutschbein,

– Heidegold Geflügelspezialitäten GmbH, esindajad: Rechtsanwalt U. Brückmann, Rechtsanwalt H.-G. Kamann ja Rechtsanwalt T. Beyerlein,

– Saksamaa valitsus, esindajad: C.-D. Quassowski ja A. Tiemann,

– Kreeka valitsus, esindajad: G. Kanellopoulos, V. Kontolaimos ja I. Pouli,

– Prantsuse valitsus, esindajad: G. de Bergues ja A. Colomb,

– Euroopa Ühenduste Komisjon, esindaja: G. Braun,

arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada asi ilma kohtujuristi ettepanekuta,

on teinud järgmise

otsuse

1 Eelotsusetaotlus puudutab komisjoni 5. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1538/91, millega kehtestatakse määruse (EMÜ) nr 1906/90 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 143, lk 11; ELT eriväljaanne 03/11, lk 272), artikli 10 lõike 1 tõlgendamist.

2 Taotlus on esitatud kohtuvaidluse raames, mille vastaspoolteks on ettevõte Gebrüder Stolle GmbH & Co. KG (edaspidi „Gebrüder Stolle”) ja äriühing Heidegold Geflügelspezialität GmbH (edaspidi „Heidegold”) ning mille esemeks on viimati nimetatu poolt oma kaupade turustamisel markeeringu kasutamine, millel on märge: Heidegold Deutsches Qualitäts-Geflügel aus kontrollierter Aufzucht (Heidegold, kvaliteetne saksa linnuliha, kontrollitud kasvatustingimused; edaspidi „vaidlustatud märge”).

Õiguslik raamistik

3 Komisjoni määruse nr 1538/91, muudetud komisjoni 22. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2002 (EÜT L 194, lk 17;ELT eriväljaanne 3/36, lk 378), artiklis 10 on sätestatud:

„1. Põllumajanduslike tootmisviiside [Haltungsformen] märkimiseks, välja arvatud orgaaniline või bioloogiline tootmine, võivad markeeringul direktiivi 2000/13/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti a tähenduses olla üksnes järgnevalt sätestatud mõisted ja vastavad III lisas loetletud mõisted teistes ühenduse keeltes, kui IV lisas nimetatud asjakohased tingimused on täidetud:

a) Söödetud, mis sisaldab … % … ;

b) Ekstensiivne seespidamine (lindlas pidamine);

c) Vabapidamine;

d) Traditsiooniline vabapidamine;

e) Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine. Nendele mõistetele võib lisada vastava põllumajandusliku tootmisviisi [jeweilige Haltungsform] eriomadustega seotud märked.

Kui rasvamaksa tootmiseks peetavatelt partidelt ja hanedelt saadud liha märgistusel on osutatud vabapidamisele (punktid c, d ja e), peab seal olema ka märge „saadud rasvamaksa tootmiseks ettenähtud lindudelt”.

2. Lindude tapavanust ja nuumamisaega on lubatud märkida ainult siis, kui kasutatakse ühte lõikes 1 osutatud mõistetest, ja juhul, kui lind ei ole IV lisa punktides b, c või d nimetatud vanusest noorem. Käesolevat sätet ei kohaldata loomade suhtes, kes kuuluvad artikli 1 punkti 1 alapunkti a neljanda taande alla.

[…].”

4 Sama määruse seitsmenda põhjenduse kohaselt:

„markeeringutel kasutatavate vabatahtlike märgete seas on jahutamismeetodit ja teatavaid linnupidamisviise [Haltungsform] käsitlevad märked; tarbijakaitse huvides tuleb kõnealuste märgete kasutamisel järgida täpselt määratletud põhimõtteid, mis käsitlevad nii kasvatustingimusi [Aufzucht] kui ka piirmäärasid, millega märgitakse näiteks tapavanust ja nuumamisaega ning teatavate sööda koostisainete sisaldust”.

5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiiv 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 109, lk 29; ELT eriväljaanne 15/05, lk 75) tunnistas kehtetuks nõukogu 18. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/112/EMÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaamimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT 1979, L 33, lk 1). Selle artikli 1 lõike 3 alapunktis a on määratletud märgistuse mõiste.

Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus

6 Heidegold käitab tapamaja, mille lõpptoodanguks on linnulihatooted. Nende toodete turustamisel kasutab ta markeeringut, millel esineb vaidlustatud märge.

7 Gebrüder Stolle kui Heidegoldiga konkureeriv ettevõte leiab, et konkurendi kasutatav markeering kujutab endast määruse nr 1538/91 artikli 10 lõike 1 rikkumist, mis annab sellele äriühingule ebaseadusliku konkurentsieelise. Sel põhjusel pöördus Gebrüder Stolle Landgericht Frankfurt am Main’i poole kaebusega Heidegoldi peale. Ta taotleb vaidlustatud märke kasutamise keelamist Gesetz gegen den unlauteren Wettbewerb’i (kõlvatu konkurentsi vastane seadus) § 1 alusel. Heidegold leiab vastupidi, et määrust nr 1538/91 ei ole rikutud, kuna mõiste Aufzucht ei ole samane mõistega Haltung. Heidegoldi väitel ei saa vaidlustatud märget järelikult pidada põllumajanduslikku tootmisviisi (Haltungsform) käsitlevaks märkeks.

8 Landgericht Frankfurt am Main otsustas menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:

„Kas komisjoni 5. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1538/91 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) artikli 10 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et toodete markeerimisel vastavalt direktiivi 79/112/EMÜ artikli 1 lõike 3 punktile a tähistab märge „kontrollitud kasvatustingimused” põllumajanduslikku tootmisviisi määruse (EMÜ) nr 1538/91 artikli 10 lõike 1 mõttes?”

Eelotsuse küsimus

9 Esmalt tuleb täpsustada, et kuigi eelotsusetaotluse esitanud kohus viitab määruse nr 1538/91 artikli 10 lõike 1 sõnastusele, milles on viide märgistamist käsitlevale direktiivile 79/112, tuleb arvestada, et see direktiiv on tunnistatud kehtetuks ja asendatud direktiiviga 2000/13. Seega tuleb teha viide määruse nr 1538/91 artiklile 10, mida on muudetud määrusega nr 1321/2002 (edaspidi „määrus nr 1538/91)” ja mis viitab direktiivile 2000/13.

10 Nagu selgitab Heidegold, on ühenduse õiguses mõnikord kasutatud mõisteid Haltung ja Aufzucht neid omavahel eristades. Nõukogu 15. oktoobri 1990. aasta direktiivi 90/539/EMÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (EÜT L 303, lk 6, ELT eriväljaanne 03/11, lk 3) muudetud nõukogu 22. detsembri 1993. aasta direktiiviga 93/120/EÜ (EÜT L 340, lk 35; ELT eriväljaanne 03/15, lk 435, edaspidi „direktiiv 90/539”), artikli 2 punktis 8 sisalduv majandi määratlus eristab kahte mõistet, kuna selle sätte tähenduses tuleb majandi all mõista „rajatist […], mida kasutatakse tõu- või produktiivlindude kasvatamiseks [Aufzucht] või pidamiseks [Haltung]”. Samuti on Euroopa Kohus neid mõisteid omavahel eristanud 5. mail 1998 kohtuasjas C‑157/96: National Farmers’ Union jt (EKL 1998, lk I‑2211) langetatud otsuse punktis 2, milles ta kirjeldab ettevõtjaid, keda hagejaks olev ettevõtjate ühendus esindab, kui „põllumajanduslikke äriühinguid, kes tegelevad veiste müügiks kasvatamise [Aufzucht], söötmise, laudas pidamise [Haltung], veo ja ekspordiga”.

11 Eespool toodud näidetest ja direktiivi 90/539 artikli 2 punkti 9 alapunkti c sõnastusest nähtub, et mõiste Aufzucht on pigem seotud loomade kasvuperioodiga, samas kui mõiste Haltung, mis evib üldisemat tähendust, viitab loomapidamise protsessile tervikuna.

12 Määruse nr 1538/91 seitsmenda põhjenduse sõnastus nõuab ühtlasi, et linnupidamisviisi [Haltungsform] käsitleva märke kasutamisel tuleb järgida täpselt määratletud põhimõtteid, mis käsitlevad kasvatustingimusi [Aufzucht].

13 Lisaks sisaldab nimetatud määruse artikli 10 mitte ainult loomapidamistingimusi puudutavaid väljendeid („[e]kstensiivne seespidamine”, „[v]abapidamine” jne), mis vastavad pidamistingimustele mõiste Haltungsformen mõttes, vaid ka loomade kasvatamist puudutavaid mõisteid („[s]öödetud, mis sisaldab … % …” ja tapavanuse alammäära kehtestamine), mis käesoleva kohtuotsuse punktis 11 esitatud lingvistilise eritluse kohaselt vastavad pigem mõistele Aufzucht.

14 Sama kehtib ka määruse nr 1538/91 artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus viidatud IV lisas ette nähtud tingimuste kohta, mis nimelt võtavad erinevate põllumajanduslike tootmisviiside eristamise alusena arvesse lindude tapavanuse.

15 Eelnevast järeldub, et määruse nr 1538/91 kontekstis on mõistetel Aufzucht ja Haltung suures osas kattuv tähendus, kuid Haltung on laiem mõiste kui Aufzucht, ja et põllumajanduslikud tootmisviisid (Haltungsformen) hõlmavad ühtlasi kasvatustingimusi (Aufzucht).

16 Seda järeldust kinnitab määruse muude keeleversioonide analüüs, millest nähtub, et sama sõna on kasutatud ka seitsmenda põhjenduse sõnastuses. Kui uurida neid keeles (keeli, milles see tekst vastu võeti, selgub, et sama mõistet on kasutatud prantsuse mode d’élevage / conditions d’élevage), hispaania keeles (sistemas particulares de cría / condiciones de cría) ja hollandi keeles (bijzondere houderijsystemen / houderijsystemen).

17 Eelnevat arvestades tuleb esitatud küsimusele vastata, et määruse nr 1538/91 artikli 10 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et mõiste „kontrollitud kasvatustingimused” (kontrollierte Aufzucht) tähistab põllumajanduslikku tootmisviisi (Haltungsform), ja järelikult ei ole ettevõtjal lubatud kasutada nimetatud märget selle määruse kohaldamisala toodete markeeringul.

Kohtukulud

18 Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kolmas koda) otsustab:

Komisjoni 5. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1538/91, millega kehtestatakse määruse nr 1906/90 (teatavate kodulinnuliha turustusnormide kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad, muudetud komisjoni 22. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2002, artikli 10 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et mõiste „kontrollitud kasvatustingimused” (kontrollierte Aufzucht) tähistab põllumajanduslikku tootmisviisi, ja järelikult ei ole ettevõtjal lubatud kasutada nimetatud märget selle määruse kohaldamisala toodete markeeringul.

Allkirjad