Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Liidu kohtu pädevus – Nõue teha institutsioonile ettekirjutus – Vastuvõetamatus

(ELTL artiklid 263 ja 266)

2. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Ebaseadusliku abi tagasinõudmine – Teatamata jäetud abimeetmed – Komisjoni tegevusetus võrdlemisi pika aja vältel – Õiguskindlus – Kaitse – Tingimused ja piirid – Erakorralised asjaolud

(ST artikli 4 punkt c)

3. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Ebaseadusliku abi tagasinõudmine – Teatamata jäetud abimeetmed – Komisjoni tegevusetus võrdlemisi pika aja vältel – Õiguskindluse põhimõtte rikkumise puudumine – Üldkohtu hinnang

4. ESTÜ – Lepingu kohaldamisala – Riigiabi eeskirjad – EÜ asutamislepingu sätete üksnes täiendavalt kohaldamine

(EÜ artikli 305 lõige 1)

5. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Mõiste – Hindamine üksnes ESTÜ asutamislepingu asjakohaste sätete alusel – Komisjoni varasema otsustuspraktika arvesse võtmine – Välistamine

(ST artikli 4 punkt c)

6. ESTÜ – Lepingu kohaldamisala – Riigiabi eeskirjad – Kohaldamine terasetööstuse ettevõtja kõigi tegevusalade suhtes – Tingimused – Tegelik oht, et abi kuritarvitatakse ESTÜ asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluva tootmistegevuse kasuks – Mõiste

(ST artikli 4 punkt c, ST artiklid 80 ja 81)

7. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Mõiste – Keskkonnakaitse eesmärgiga meetmed – Hõlmamine

(ST artikli 4 punkt c)

8. Institutsioonide aktid – Ajaline kohaldamine – Materiaalõigusnormi tagasiulatuv jõud – Tingimused – Terasetööstuse abi koodeksite eeskirjade tagasiulatuva jõu puudumine

(ST artiklid 2–4; otsus nr 2496/96)

9. Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Komisjoni otsus riigiabi kohta

(ST artikli 4 punkt c ja ST artikkel 15; EÜ artikkel 253)

10. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Ebaseadusliku abi tagasinõudmine – Eelnenud olukorra taastamine – Abi maksude tasumise tähtaja pikendamise vormis – Kõigi selliste intresside tagasimaksmine, mida abisaaja ei maksnud – Intressi viitemäära kindlaksmääramine – Komisjoni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Piirid

(ST artikli 4 punkt c)

11. ESTÜ – Abi terasetööstusele – Ebaseadusliku abi tagasinõudmine – Siseriikliku õiguse kohaldamine – Teatud summade tagasinõutavast summast mahaarvamine siseriiklike ametiasutuste poolt – Piirid

(ST artikli 4 punkt c)

Summary

1. Vt otsuse tekst.

(vt punkt 19)

2. Isegi kui ühenduse seadusandja ei ole määranud aegumistähtaega, oleks õiguskindluse põhinõudega vastuolus see, kui komisjon saaks oma pädevuse teostamist lõputult edasi lükata.

Liikmesriikidepoolne riigiabist teatamine on siiski riigiabi üle kontrolli teostamise võimaldamiseks ühenduse eeskirjade keskne tegur ja riigiabi saanud ettevõtjad ei või seega toetuda õiguspärasele ootusele, kui abist ei ole teatatud.

ESTÜ asutamislepingus ette nähtud riigiabi kord erineb EÜ asutamislepingu raames kohaldatavast korrast selle eriliselt range olemuse tõttu.

Kui ESTÜ asutamislepingu kohaldamisalas on antud abi sellest teatamata, siis tingib komisjoni viivitus oma kontrollpädevuse kasutamisel ja asjaomase abi tagasinõudmise määramisel selle tagasinõudmise kohustuse seadva otsuse õigusvastasuse üksnes erakorralistel juhtudel, mis seisnevad komisjoni ilmselges tegevusetuses või tema hoolsuskohustuse selges rikkumises.

(vt punktid 23–26)

3. Vt otsuse tekst.

(vt punktid 27–67)

4. Vt otsuse tekst.

(vt punktid 51 ja 52)

5. Vt otsuse tekst.

(vt punkt 66)

6. ST artiklite 80 ja 81 kohaselt kohaldatakse ESTÜ asutamislepingu sätteid üksnes nende ettevõtjate suhtes, kes tegelevad tootmistegevusega söe- ja terasesektoris. Selles osas kuuluvad vaid ESTÜ asutamislepingu I lisas nimetatud tooted mõistete „süsi” ja „teras” alla. Nii kohaldatakse ettevõtja suhtes ST artikli 4 punktis c sätestatud keeldu vaid niivõrd, kuivõrd see ettevõtja kõnealuse tootmistegevusega tegeleb.

Asjaolu, et teatav ettevõtja tegeleb terase valdkonnas tootmistegevusega, ei tähenda siiski, et kogu tema tegevust tuleb pidada ESTÜ asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluvaks tegevuseks. Selles osas võib ettevõtjate puhul, kes toodavad nii ESTÜ asutamislepingu kohaldamisalasse kui ka EÜ asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluvaid tooteid, ESTÜ asutamislepingu kohaldamine abi suhtes, mis on mõeldud sellise tootmissektori toetamiseks, mis ei kuulu selle asutamislepingu kohaldamisalasse, olla õigustatud, kui esineb sellise abi ESTÜ asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluva tegevuse kasuks kuritarvitamise tegelik oht. Nimelt, arvestades esiteks terasetööstuse sektori eripäradega ning teiseks ST artikli 4 punktis c kehtestatud range ja absoluutse riigiabi keeluga, oleks ESTÜ asutamislepinguga kehtestatud süsteemi eesmärgiga vastuolus, kui EÜ asutamislepingu vähem rangeid eeskirju kohaldataks sellise abi hindamisel, mida võidakse kasutada ettevõtja selliste tootmissektorite kasuks, mis kuuluvad ESTÜ asutamislepingu kohaldamisalasse.

Abi kuritarvitamise tegeliku ohu tingimus on täidetud eeskätt siis, kui hageja tegevuse korraldus ei paku piisavat tagatist selleks, et välistada vaidlusaluse investeerimisabi kuritarvitamine hageja sellise tootmistegevuse kasuks, mis kuulub ESTÜ asutamislepingu kohaldamisalasse, ja seega konkurentsi kahjustamine kõnealuse asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluval turul. Nii tuleb kuritarvitamise ohu olemasolu tõendada arvestatavate tõendite abil, mille alusel võib mõistlikult eeldada, et abi võidakse kohtuasja asjaolusid arvestades kuritarvitada asjaomase terasetööstuse ettevõtja sellise tegevuse kasuks, mis kuulub ESTÜ asutamislepingu kohaldamisalasse.

(vt punktid 75, 77, 78 ja 80)

7. Vaatamata sellele, et keskkonnakaitse on üks liidu peamisi eesmärke, ei õigusta selle eesmärgiga arvestamise vajadus valikuliste meetmete väljaarvamist ST artikli 4 punkti c kohaldamisalast. Nimelt ei ole selle väljaselgitamisel, kas siseriiklik meede kujutab endast riigiabi, oluline mitte selle meetme eesmärk, vaid tagajärjed. Nii ei välista riigi sekkumise keskkonnakaitse eesmärk automaatselt selle „abina” määratlemist.

(vt punktid 98 ja 99)

8. Vastupidi EÜ asutamislepingu riigiabi käsitlevatele sätetele, mis annavad komisjonile alalise pädevuse hinnata selle kokkusobivust, annavad terasetööstuse abi koodeksid komisjonile selle pädevuse vaid piiratud ajavahemikuks. Seetõttu, kui abist ei ole komisjonile teatatud koodeksis selleks ettenähtud ajavahemiku vältel, ei saa komisjon enam teha otsust selle abi kokkusobivuse kohta kõnealuse koodeksi alusel. Sellest tuleneb, et kui koodeksi kohaldamisaeg on möödunud, ei ole komisjonil enam õigust anda ettenähtud erandite alusel luba terasetööstuse valdkonna abile, millest ei ole selle koodeksi alusel teatatud.

Lisaks tuleneb õiguskindluse põhimõttest, et abi kokkusobivust ühisturuga saab terasetööstuse abi koodeksite kontekstis hinnata üksnes nende eeskirjade alusel, mis kehtisid kuupäeval, mil abi tegelikult välja maksti. Selles osas tuleb ühenduse materiaalõiguse eeskirju tõlgendada nii, et nendega reguleeritakse selliseid olukordi, mis olid tekkinud enne nende jõustumist, ainult siis, kui nende sõnastusest, eesmärkidest või ülesehitusest tulenevalt tuleb neile selline mõju omistada.

Konkreetsemalt terasetööstuse abi kuuenda koodeksi puhul ei näe ükski kõnealuse koodeksi säte ette, et seda võib kohaldada tagasiulatuvalt. Lisaks sellele nähtub üksteisele järgnevate abi koodeksite ülesehitusest ja eesmärkidest, et iga selline koodeks kehtestab terasetööstuse ST artiklites 2, 3 ja 4 nimetatud eesmärkidega kohandamise eeskirjad vastavalt konkreetsel ajahetkel esinevale nõudlusele. Seega ei ole seda laadi õigusaktide ülesehituse ja eesmärkidega kooskõlas see, kui teatud ajavahemikul sel ajavahemikul esinevast olukorrast lähtudes vastu võetud eeskirju kohaldatakse abi suhtes, mis on välja makstud varasema perioodi jooksul.

(vt punktid 103–105 ja 109)

9. Vt otsuse tekst.

(vt punktid 112–115)

10. Ebaseaduslikult antud riigiabi tagasinõudmise eesmärk on selle abi andmisele eelnenud olukorra taastamine ning seda ei saa põhimõtteliselt pidada ST artikli 4 punkti c eesmärkide suhtes ebaproportsionaalseks meetmeks. Selline tagasinõudmine peab siiski piirduma majanduslike eelistega, mis tegelikult tulenevad abi abisaaja käsutusse andmisest ning see peab olema abiga proportsionaalne. Seega juhul, kui antud abi leiab väljendust maksude tasumise tähtaja pikendamises mitme aasta vältel ja seega tasuta ettemakses või 0% intressiga laenus, tuleb varasema olukorra taastamise nimel määrata kõigi nende intresside tasumine, mida abisaaja oleks pidanud maksma turul kohaldatavate määrade alusel.

Komisjonil on varasema olukorra taastamist määrates pädevus määrata kindlaks intressimäär, mis sellist taastamist võimaldab. Sellest tulenevalt ei saa liidu kohus sellise pädevuse teostamise õiguspärasust kontrollides asendada komisjoni hinnangut selles küsimuses enda omaga, vaid ta peab analüüsima, kas see hinnang on selgelt ekslik või antud võimu kuritarvitades.

Seoses kohaldatavate määrade kindlaksmääramisega – viitemäärad on mõeldud väljendama igas liikmesriigis kohaldatavate intressimäärade keskmist taset. Viitemäärad kujutavad endast seega usaldusväärset näitajat selliste laenude puhul turul kohaldatavate määrade kohta, mis on mõeldud tööstusinvesteeringute rahastamiseks. Selles osas võib komisjon õiguskindluse ja võrdse kohtlemisega seotud põhjustel asuda üldreeglina seisukohale, et on õiguspärane kohaldada teatud kindlaksmääratud ajavahemikul kehtivaid viitemäärasid kõigi laenude suhtes, mis on antud selle sama ajavahemiku vältel. Lisaks sellele on õiguspärane, kui komisjon kasutab viitemäärana määrasid, mis on kehtestatud regionaalabikordade hindamiseks, nagu need määrad, mis avaldatakse regulaarselt Euroopa Ühenduste Teatajas, sest soodsaid määrasid, mida kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kelle finantsolukord on hea, oleks kasutatud selleks, et teha kindlaks, kas esinevad abi olemasolule viitavad tegurid juhul, kui vaidlusalusest korrast oleks teatatud.

(vt punktid 137–143)

11. Vt otsuse tekst.

(vt punktid 165–167)