Keywords

Summary



Keywords

1. Apellatsioonkaebus – Väited – Faktiliste asjaolude ebaõige hindamine – Vastuvõetamatus – Tõendite hindamise kontroll Euroopa Kohtus – Välistamine, välja arvatud tõendite moonutamise korral

(EÜ artikli 225 lõige 1; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik)

2. Ametnikud – Alusetult saadu tagastamine – Tingimused – Maksmise ilmne alusetus – Teenistuse huvides oma päritoluriiki lähetatud ametnik – Kodumaalt lahkumise toetuse maksmine ja varasema teenistuskoha jaoks määratud paranduskoefitsiendi kohaldamine

(Personalieeskirjad, artikli 38 punkt d ja artikkel 85; VII lisa artikkel 4)

3. Apellatsioonkaebus – Väited – Vastuvõetavus – Tingimused

(EÜ artikkel 225; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik; Euroopa Kohtu kodukord, artikli 112 lõike 1 punkt c)

Summary

1. Tulenevalt EÜ artikli 225 lõikest 1 ja Euroopa Kohtu põhikirja artikli 58 esimesest lõigust, võib Esimese Astme Kohtu otsuseid edasi kaevata ainult õigusküsimustes ja apellatsioonkaebuse aluseks võib olla üksnes Esimese Astme Kohtu pädevuse puudumine, menetlusnormide rikkumine, mis kahjustab kaebaja huve, või ühenduse õiguse rikkumine Esimese Astme Kohtu poolt.

Seega on ainult Esimese Astme Kohus pädev ühelt poolt fakte tuvastama, välja arvatud juhul, kui tema poolt tuvastatu sisuline ebaõigsus tuleneb temale esitatud toimiku materjalidest, ja teiselt poolt fakte hindama. Asjaolude hindamine ei kujuta endast, seni kuni pole tegemist Esimese Astme Kohtule esitatud tõendite moonutamisega, Euroopa Kohtu kontrollile alluvat õigusküsimust kui sellist.

(vt punktid 48 ja 49)

2. Teenistuse huvides lähetatud ametniku kogutöötasu säilitamise põhimõte ei tähenda seda, et haldusasutus peab ametnikule maksma hüvitisi ja soodustusi, millele tal ei ole õigust. Sellest tulenevalt, kuna lähetatud ametniku teenistuskohaks oleks pidanud määrama koha, kus ta pidi lähetuse raames teenistuskohustusi täitma, tuleb järeldada, et haldusasutuse poolt huvitatud isikule makstud summad olid personalieeskirjade artikli 85 tähenduses alusetud põhjusel, et ei olnud võetud arvesse tema teenistuskoha muutumist.

Eriti kodumaalt lahkumise toetuse osas, isegi kui institutsioon ei ole esialgu olnud lähetatud ametniku õiguste osas sõnaselge ning tal on nende kohta oma arvamuse väljendamine võtnud mitu kuud aega, siis tavapäraselt hoolikas ametnik, kes on kogenenud ning kõrgel palgaastmel, ei saa olla mitteteadlik asjaolust, et kodumaalt lahkumise toetuse maksmine on seotud kodumaalt lahkumisega personalieeskirjade VII lisa artikli 4 tähenduses, mida ei kohaldata juhul, kui ametnik saadetakse teenistuskohustusi täitma oma päritoluriiki.

Personalieeskirjade sätted ei toeta lähetatud ametniku arvamust selle kohta, et tal on õigus oma teenistuskoha säilitamisele ning kõigile hüvitistele, mida ta seal sai. Ühelt poolt ei sisalda personalieeskirjad otseseid sätteid ametniku teenistuskoha määramise kohta tema lähetamisel ning teisalt seovad need asjaomaste hüvitiste maksmise sõnaselgelt teatavate tingimustega.

(vt punktid 57, 59 ja 60)

3. EÜ artiklist 225, Euroopa Kohtu põhikirja artikli 58 esimesest lõigust ja Euroopa Kohtu kodukorra artikli 112 lõike 1 punktist c tuleneb, et apellatsioonkaebuses tuleb selgelt märkida kohtuotsuse, mille tühistamist taotletakse, vaidlustatud osad ning õiguslikud argumendid, mis toetavad eriomaselt seda nõuet.

(vt punkt 65)