Keywords

Summary



Keywords

1. Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78 – Vanuse alusel diskrimineerimise keeld – Liikmesriigi normistik, mis näeb ette ühe kategooria eluaegsete ametnike automaatse pensionile saatmise 65. eluaasta täitumisel, lubades neil erandina maksimaalselt kuni 68. eluaastani teenistusse jääda, kui teenistuse huvi seda nõuab

(Nõukogu direktiiv 2000/78, artikli 6 lõige 1)

2. Sotsiaalpoliitika – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Direktiiv 2000/78 – Vanuse alusel diskrimineerimise keeld – Liikmesriigi normistik, mis näeb ette ühe kategooria eluaegsete ametnike automaatse pensionile saatmise 65. eluaasta täitumisel, lubades neil erandina maksimaalselt kuni 68. eluaastani teenistusse jääda, kui teenistuse huvi seda nõuab

(Nõukogu direktiiv 2000/78)

Summary

1. Direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, ei ole vastuolus niisugune seadus, mis näeb ette eluaegsete ametnike (käesoleval juhul prokuröride) automaatse pensionile saatmise 65. eluaasta täitumisel, kusjuures nad võivad erandina maksimaalselt kuni 68. eluaastani teenistusse jääda, kui teenistuse huvi seda nõuab, kui selle seaduse eesmärk on luua tasakaalustatud vanuseline struktuur, et soodustada noorte töölevõtmist ja edutamist, optimeerida personalihaldus ning ennetada võimalikke vaidlusi teatava ea ületanud ametnike võime üle oma tegevust jätkata, ning kui see seadus võimaldab saavutada nimetatud eesmärgi sobivate ja vajalike vahendite abil.

Asjaomase meetme sobivuse ja vajalikkuse tõendamiseks on tarvis, et see ei tunduks taotletavat eesmärki arvestades ebamõistlik; samuti peab ta olema põhjendatud üksikasjadega, mille tõenduslikku väärtust tuleb hinnata siseriiklikul kohtul. Nende üksikasjade hulka võivad muu hulgas kuuluda statistilised andmed.

(vt punktid 75, 82, 83, resolutsiooni punktid 1 ja 2)

2. Liikmesriigi õigusnorm, mis näeb ette eluaegsete ametnike (käesoleval juhul prokuröride) kohustusliku pensionile saatmise 65. eluaasta täitumisel, ei ole ühtsuseta pelgalt selle tõttu, et see võimaldab neil teatavatel juhtudel töötada kuni 68‑aastaseks saamiseni ning sisaldab muu hulgas sätteid, mis on mõeldud pidurdama pensionile jäämist enne 65. eluaastat ning selle tõttu, et selle liikmesriigi muud normid näevad ette teatavate ametnike – iseäranis mõnede valitavate ametnike – jätkamise teenistuses pärast 65. eluaastat ning pensioniea järkjärgulise tõstmise 65‑lt eluaastalt 67‑le.

Erand, mis puudutab prokuröride tegevuse jätkamist kuni 68. eluaastani, võib leevendada seaduse ranget regulatsiooni ja aidata kaasa vastava teenistuse nõuetekohasele toimimisele, võimaldades tulla toime konkreetsetes olukordades, kus prokuröri lahkumine teenistusest võib olla talle usaldatud ülesande optimaalset täitmist silmas pidades ebasoodne. Pelk ajaline vahe osas, millal viidi muudatused sisse ühe liikmesriigi või selle riigi liidumaa seadustesse ja millal teise riigi või liidumaa omadesse, et tõsta täispensionile õigust andvat vanaduspensioniiga, ei tähenda iseenesest, et kõnealused normid oleksid ühtsuseta.

(vt punktid 87, 90, 97, 98 ja resolutsiooni punkt 3)