19

Juhistest hiljem, 2010. aastal avaldatud juhenddokumendis andis sama asutus „siiritud liha” ja „lihamassi” eristamiseks järgmised juhised: „1. Siiritud liha on liha, millelt on eemaldatud sooned ja kõõlused. Siiritud liha saadakse eelkõige liha ette valmistades [(see tähendab lihatükki puhastades, eraldades sellelt mittesöödavad osad)] või eraldades lihast kondid. 2. Seda toodetakse lihalõikmeid või lihaga kaetud konte läbi madalsurvemasina lastes, mis ilmselt säilitab lihaskiu struktuuri. Teatavad masinad eraldavad lihast konte ja sooni ühe protsessina, teistes masinates toimub see kahes staadiumis. Saadud toodet tuntakse lihana, mis on toodetud nn Baaderi tehnoloogiat kasutades, 3 mm lihana või siiritud lihana. Käesolevas dokumendis kasutatakse väljendit „siiritud liha”. [...] Tundub, et nimetatud toode on hõlmatud (määruse nr 853/2004 I lisa punkti 1.15) määratlusega, mis sisaldab „värske[t] liha, sealhulgas osakesteks tükeldatud liha […] või mida on töödeldud viisil, millest ei piisa liha sisemiste lihaskiudude struktuuri muutmiseks ja seega värske liha omaduste kaotamiseks”. Kuna lihaskiudude struktuur säilib, ei kuulu toode määruses nr 853/2004 defineeritud [lihamassi] määratluse alla (mille puhul on mehaaniliste vahendite kasutamise tulemuseks lihaskiu struktuuri hävimine või muundumine). Siiritud liha ei tehta ka liha tükeldades, vaid seda toodetakse surve all, seega ei saa seda käsitada hakklihana. [...] 4. [...] [Lihamass] erineb lihavalmististest ja siiritud lihast ja neid ei tohi omavahel segi ajada. [...] 6. Kui siiritud liha tootmisel liha kontidelt eemaldamiseks (vt punkt 2) kasutatav rõhk on liiga kõrge, võib saadud toodetud käsitada [lihamassina]. Mikroskoobiuuringu abil on võimalik kindlaks teha, kas lihaskiu sisemine struktuur on hävinud või muundunud ja seega otsustada, kas toode kuulub [lihamassi] määratluse alla. Kui toode on klassifitseeritud [lihamassiks], ei ole seda võimalik kvalifitseerida ümber lihavalmistiseks või siiritud lihaks. Lihaskiu struktuuri määratlus 7. Lihavalmististe ja [lihamassi] määratlustes toiduhügieeni reguleerivates määrustes ei ole antud selgeid juhtnööre „lihaskiu struktuuri hävimise ja muundumise” tähenduse kohta ega selle kohta, mil määral peab see olema muundunud või hävinud selleks, et toode ei oleks enam „värske liha” ja muutuks [lihamassiks]. [Euroopa] Komisjonile hiljuti saadetud teabenõuded viitavad sellele, et toode klassifitseeritakse [lihamassina] „liha” lihaskiu struktuuri ükskõik millise muundumise korral konditustamise käigus [...] 8. Peab rõhutama, et üldiselt uuritakse mikroskoobi all kõiki sea‑, kana‑ ja kalkunilihast valmistatud [lihamassi] proove. Samas võib lihaskiu struktuur muunduda isegi liha hakkimise ja 3 mm avadega perforeeritud aluse läbimise käigus. Läbi avade surutud toode näeb välja nagu tavaline hakkliha. Järelikult võimaldab ka mikroskoobiuuring hinnata klassifitseerimisel toote sobivust üksnes subjektiivselt. [...] Siiritud liha ja [lihamassi] kindlaks tegemine 10. Toidukäitleja [...] kohustus on tõendada [...], et tema toode [...] vastab siiritud lihale esitatavatele tingimustele ja eelkõige neile, milles on ette nähtud, et toote lihaskiu struktuur ei ole hävinud ega muundunud. Lihaskiu struktuuri hävimise määra uurimine mikroskoobi all võib aidata tuvastada, kas toode kuulub määratluse „lihavalmistis” alla ja seda võib käsitada siiritud lihana või peab seda kvalifitseerima [lihamassiks]. Kui toidukäitleja ei suuda tõendada, et tegemist on siiritud lihaga, võib seda toodet tulenevalt liidu seadusandlusest [transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate kohta] pidada ebaseaduslikuks juhul, kui toode on valmistatud veiste, lammaste ja kitsede lihast [...] [...] 20. Praeguses õiguslikus olukorras on veiste, lammaste ja kitsede kontidelt siiritud liha tootmine seaduslik, juhul kui tootmisprotsessis ei kasutata määratletud riskiteguriga materjali. [Lihamassi] tootmine samadelt kontidelt on ebaseaduslik.”