ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Sööda ja toidu ametlik kontroll – Rahastamine – Lõivud, mis tuleb tasuda piimatootmise sanitaarinspekteerimiste ja ‑kontrollide raames

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 882/2004, artikli 27 lõiked 3, 4 ja 6 ning IV lisa B jagu)

Summary

Määruse nr 882/2004 ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks artikli 27 lõikeid 3 ja 4 tuleb tõlgendada nii, et need sätted võimaldavad liikmesriigil, ilma et ta peaks siseriiklikul tasandil võtma rakendusmeetme, koguda lõive selle määruse IV lisa B jaos sätestatud minimaalsetes määrades, isegi kui pädevate asutuste kantavad kulud seoses selles määruses sätestatud sanitaarinspekteerimiste ja ‑kontrollidega on madalamad kui need määrad, kui sama määruse artikli 27 lõike 6 kohaldamiseks sätestatud tingimused ei ole täidetud.

(vt punkt 29 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Siseringitehingud ja turuga manipuleerimine (turu kuritarvitamine) – Keeld – Turuga manipuleerimine – Ühe või mitme finantsinstrumendi hinna kindlustamine ebaharilikul või kunstlikul tasemel – Mõiste

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6, artikli 1 punkti 2 alapunkti a teine taane ja artikkel 5)

Summary

Direktiivi 2003/6 siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta artikli 1 punkti 2 alapunkti a teist taanet tuleb tõlgendada nii, et selleks et ühe või mitme finantsinstrumendi hinda võiks lugeda ebaharilikul või kunstlikul tasemel kindlaksmääratuks, ei ole selles sättes nõutud, et see hind püsib ebaharilikul või kunstlikul tasemel teatavast ajast kauem.

Nagu on märgitud direktiivi 2003/6 põhjendustes 2 ja 12, on selle direktiivi eesmärk tagada Euroopa Liidu finantsturgude terviklikkus ning suurendada investorite usaldust nendel turgudel. See usaldus põhineb eelkõige asjaolul, et neid koheldakse võrdväärsena ning kaitstakse siseteabe õigusvastase kasutamise ja hinnamanipulatsioonide eest. Kõnealuse direktiiviga taotletavad eesmärgid satuksid ohtu, kui selline tegevus, nagu nimetatud direktiivi artikli 1 punkti 2 alapunkti a teises taandes on kirjeldatud, võiks selle direktiivi artiklis 5 sätestatud turuga manipuleerimise keelu alt välja jääda pelgalt seetõttu, et see tegevus viis üheainsa tehinguni ning sellest tulenevalt üheainsa noteerimiseni, ilma et asjaomase finantsinstrumendi või asjaomaste finantsinstrumentide hind püsiks ebaharilikul või kunstlikul tasemel teatavast ajast kauem.

(vt punktid 27, 29, 30 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

1. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Liikmesriikide pädevus sotsiaalkindlustussüsteemi korraldamisel – Piirid – Liidu õiguse järgimine – Töötajate vaba liikumist puudutavad asutamislepingu sätted – Mõju ainult liikmesriigi õigusnormide alusel makstud soodustuste osas

(ELTL artiklid 45 ja 48, nõukogu määrus nr 1408/71)

2. Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Ravikindlustus – Päritoluliikmesriigis ja teises liikmesriigis pensioni saav isik – Päritoluliikmesriiki tagasipöördumine pensionile minemisel

(Nõukogu määrus nr 1408/71, artiklid 15 ja 27)

Summary

1. ELTL artiklite 45 ja 48 eesmärki ei saavutata, kui liikumisvabaduse kasutamise tõttu kaotavad vöörtöötajad neile liikmesriigi õigusaktidega tagatud sotsiaalkindlustuse soodustused, iseäranis juhul, kui need soodustused on vastutasuks töötajate tasutud sissemaksetele. Liidu õigusnorme siseriiklike sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide kooskõlastamise kohta, võttes eelkõige arvesse nende aluseks olevaid eesmärke, ei saa kohaldada – välja arvatud nende eesmärkidega kooskõlas oleva sõnaselge erandi korral – viisil, mis kahjustaks võõrtöötajat või tema õigusi saada hüvitisi, mis talle üksnes liikmesriigi õigusaktidega ette on nähtud. Need artiklid, samuti nagu määruse nr 1408/71, mis on võetud nende rakendamiseks, eesmärk on eelkõige vältida seda, et töötajat, kes on vaba liikumise õigust kasutades omanud töökohti rohkem kui ühes liikmesriigis, koheldaks ilma objektiivse põhjenduseta ebasoodsamalt kui töötajat, kes on töötanud ainult ühes liikmesriigis.

(vt punktid 74–76)

2. Määruse nr 1408/71, mida on muudetud ja ajakohastatud määrusega nr 118/97 ning muudetud määrusega nr 1386/2001, artikleid 15 ja 27 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui isik, kes saab vanaduspensioni pensionikindlustusametitelt nii oma päritoluliikmesriigis kui ka selles liikmesriigis, kus ta suurema osa ajast töötas, ning kes kolis viimati nimetatud liikmesriigist oma päritoluliikmesriiki, võib kohustusliku hoolduskindlustuse sõltumatu skeemi vabatahtliku jätkamisega liikmesriigis, kus ta suurema osa ajast töötas, jätkuvalt saada sellele kindlustusele vastavat rahalist hüvitist, eriti juhul, kui elukohaliikmesriigis ei ole ette nähtud eraldi hooldusriskiga seotud hüvitisi, mille kindlakstegemine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne.

Kui aga tegemist on erineva olukorraga ning elukohaliikmesriigi õigusaktidega on ette nähtud hooldusriskiga seotud rahalised hüvitised, kuid need on lihtsalt madalama määraga kui pensioni maksma kohustatud teise liikmesriigi poolt selle riskiga seoses makstavad hüvitised, tuleb muudetud määruse nr 1408/71 artiklit 27 tõlgendada nii, et isikul on õigus viimati nimetatud riigi pädeva asutuse poolt makstavale täiendavale hüvitisele, mis võrdub nende kahe summa vahega.

(vt punkt 88 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

1. Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Loomade kaitse vedamise ajal – Direktiiv 91/628 – Pärast vedamist loomade mahalaadimise, söötmise, jootmise ja minimaalse puhkeaja nõuded kehtestavad sätted – Kohaldatavus raudteetranspordi suhtes

(Nõukogu direktiiv 91/628, muudetud direktiiviga 95/29, lisa VII peatüki punkti 48 lõige 5)

2. Põllumajandus – Ühine turukorraldus – Eksporditoetused – Saamise tingimused – Elusloomade heaolu vedamise ajal käsitlevate liidu õigusnormide järgimine

(Komisjoni määrus nr 615/98, artikli 5 lõige 3, nõukogu direktiiv 91/628, muudetud direktiiviga 95/29)

Summary

1. Direktiivi 91/628/EMÜ (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal ja millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ ning mida on muudetud direktiiviga 95/29/EÜ) lisa VII peatüki punkti 48 lõige 5 on kohaldatav muu hulgas raudteetranspordi suhtes.

Nimelt tuleneb direktiivi 91/628 lisa VII peatüki punkti 48 eri lõigete sõnastusest, et nendes lõigetes, mille kohaldamisala piirdub kindla transpordivahendiga, on seda sõnaselgelt täpsustatud. Nii nähtub punkti 48 lõigete 4, 6 ja 7 sõnastusest, et neid kohaldatakse vastavalt maantee‑, raudtee‑ ja meretranspordi suhtes. Kuna lõige 5 niisugust täpsustust ei sisalda, tuleb leida, et see hõlmab kõiki transpordivahendeid.

Tõlgendust, mille kohaselt direktiivi 91/628 lisa VII peatüki punkti 48 lõige 5 on kohaldatav raudteetranspordi suhtes, kinnitab esiteks direktiivi 91/628 ülesehitus. Nimelt tuleneb selle direktiivi artikli 2 lõikes 2 esitatud mõistete „vedu” ja „puhkeaeg” definitsioonidest, et ajavahemikud loomade laadimisest transpordivahendile kuni nende mahalaadimiseni kuuluvad mõlemad tingimata kas veo või puhkeaja alla. Kuna aga on kindel, et veo maksimaalset kestust puudutavaid eeskirju, mis on ette nähtud direktiivi 91/628 lisa VII peatüki punkti 48 lõigetes 2 ja 3, kohaldatakse eelkõige raudteetranspordi suhtes, tuleb nentida, et eeskirjad, mis puudutavad puhkeaega pärast vedu, on samuti selle transpordivahendi suhtes kohaldatavad.

Teiseks toetab seda tõlgendust direktiivi 91/628 eesmärk, milleks direktiivi põhjenduse 9 kohaselt on tagada loomade tõhusam kaitse vedamise ajal.

(vt punktid 24–28 ja resolutsiooni punkt 1)

2. Kui direktiivi 91/628 (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal ja millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ ning mida on muudetud direktiiviga 95/29/EÜ) rikkumine ei ole põhjustanud veetud loomade surma, on liikmesriikide pädevad asutused ja kohtud nendepoolse kontrolli läbiviimisel kohustatud kohaldama komisjoni 18. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 615/98 (millega kehtestatakse eksporditoetuste korra üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses elusveiste heaoluga vedamise ajal) artikli 5 lõiget 3 kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, keeldudes eksporditoetuse maksmisest nende loomade osas, kelle puhul nende heaolu puudutavaid kõnealuse direktiivi sätteid ei ole järgitud.

(vt punkt 41 ja resolutsiooni punkt 2)
Keywords

Summary



Keywords

Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine loomatervishoiunõuete valdkonnas – Ühendusesiseses kaubanduses elusloomade ja loomsete saaduste suhtes kohaldatavad veterinaar ja zootehnilised kontrollid – Veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes rakendatavad kaitsemeetmed

(Nõukogu direktiiv 90/425, artikli 10 lõiked 1 ja 4, nõukogu otsus 2000/766, komisjoni otsus 94/381)

Summary

Liidu õigusega, eriti direktiiviga 90/425, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, otsusega 94/381 veiste spongioosse entsefalopaatia ja imetajatelt pärinevate valkude söötmise suhtes rakendatavate teatavate kaitsemeetmete kohta ja otsusega 2000/766 teatavate transmissiivse spongioosse entsefalopaatia suhtes rakendatavate kaitsemeetmete ning loomsete valkude söödana kasutamise kohta, ei ole vastuolus siseriiklik kord, mis veiste spongioosse entsefalopaatia tõkestamiseks kehtestab põllumajandusloomade söödaks kasutatavate töödeldud loomsete valkude tootmise ja müügi ajutise keelu, kui olukord selles liikmesriigis on kiireloomuline, mis tõsise ohu korral inimeste või loomade tervisele õigustab kohe selliste meetmete võtmist. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kontrollida, kas viimati nimetatud tingimus on täidetud ja kas proportsionaalsuse põhimõtet on järgitud.

Asjaolu, et komisjon võtab vastu otsuse, mida ei kohaldata kohe, ei saa iseenesest käsitleda nii, et see keelab liikmesriigil endal võtta kaitsemeetmeid direktiivi 90/425 artikli 10 lõike 1 neljanda lõigu alusel.

(vt punktid 66, 70 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurents – Liidu eeskirjad – Komisjoni teatis koostöö kohta ja komisjoni teatis, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist – Euroopa konkurentsivõrgustiku raames välja töötatud leebema kohtlemise näidisprogramm

(ELTL artiklid 101 ja 102; komisjoni teatised 2004/C 101/03 ja 2006/C 298/11)

2. Konkurents – Kartellikokkulepped – Konkurentsi kahjustamine

(ELTL artikkel 101, nõukogu määrus nr 1/2003)

Summary

1. Komisjoni teatis koostöö kohta konkurentsiasutuste võrgustikus ning komisjoni teatis, mis käsitleb kaitset trahvide eest ja trahvide vähendamist kartellide puhul, ei ole liikmesriikidele siduvad. Lisaks puudutab viimati nimetatud teatis üksnes komisjoni enda poolt rakendatavat leebema kohtlemise programmi. Ka Euroopa konkurentsivõrgustiku raames välja töötatud leebema kohtlemise näidisprogramm, mis on seotud vastava valdkonna siseriiklike programmide teatavate elementide ühtlustamisega, ei ole liikmesriikide kohtutele siduv.

(vt punktid 21 ja 22)

2. Liidu konkurentsinorme, eeskätt määrust nr 1/2003 ELTL tuleb tõlgendada nii, et nende normidega ei ole vastuolus see, kui isikule, kellele on liidu konkurentsiõiguse rikkumise tõttu kahju tekkinud ja kes nõuab kahju hüvitamist, antakse õigus tutvuda dokumentidega, mis puudutavad selle rikkumise toimepanija leebema kohtlemise menetlust. Siiski peab liikmesriigi kohus siseriikliku õiguse alusel kindlaks määrama sellise õiguse andmise või sellisest õigusest keeldumise tingimused, võttes arvesse liidu õigusega kaitstud huve.

Isegi kui komisjoni välja toodud suundumused võivad liidu õiguse vastavas valdkonnas siduvate normide puudumise tõttu mõjutada siseriiklike konkurentsiametite praktikat, on liikmesriikide ülesanne kehtestada siseriiklikud normid, mis reguleerivad kartellikokkuleppe tõttu kahju saanud isikute õigust tutvuda leebema kohtlemise menetlust puudutavate dokumentidega, ja rakendada neid norme. Siiski tuleb sellise taotluse lahendamisel, milles dokumentidega soovib tutvuda isik, kes kavatseb esitada kahju hüvitamise hagi teise isiku vastu, kes osaleb leebema kohtlemise programmis, jälgida seda, et kohaldatavad siseriiklikud normid ei oleks vähem soodsad kui need, mis puudutavad samalaadseid siseriiklikke nõudeid, ega oleks korraldatud nii, et hüvitise saamine on praktikas võimatu või ülemäära raske, ning kaaluda huvisid, millega saab põhjendada teabe avaldamist ning leebema kohtlemise taotleja poolt vabatahtlikult esitatud teabe kaitset. Liikmesriigi kohus saab huvisid kaaluda üksnes juhtumipõhiselt siseriikliku õiguse raames, võttes arvesse kõiki asjassepuutuvaid andmeid.

(vt punktid 23, 30–32 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtusse pöördumine – Liikmesriigi kohus ELTL artikli 267 tähenduses

(ELTL artikkel 267)

Summary

Euroopa Liidu Kohtul puudub pädevus vastata Euroopa koolide pretensioonide nõukogu poolt esitatud eelotsusetaotlusele.

Kui Euroopa Kohus hindab seda, kas eelotsusetaotluse esitanud organ on kohus ELTL artikli 267 tähenduses –, mis on üksnes ühenduse õiguse valdkonda kuuluv küsimus –, võtab ta arvesse järgmiste asjaolude kogumit: organi õiguslik alus, alalisus, otsuste kohustuslikkus, menetluse võistlevus, õigusnormide kohaldamine organi poolt ning tema sõltumatus.

Kuigi nimetatud pretensioonide nõukogu vastab kõigile neile tingimustele ja seda tuleb järelikult pidada „kohtuks” ELTL artikli 267 tähenduses, siis ei ole ta siiski seotud liikmesriigiga, vaid Euroopa koolidega, mis moodustavad vastavalt Euroopa koolide konventsiooni põhjendustele 1 ja 3 „ainulaadse ( sui generis )” süsteemi, mis rahvusvahelise kokkuleppe abil loob aluse liikmesriikide ning liikmesriikide ja liidu vaheliseks koostööks. Tema puhul on seega tegemist rahvusvahelise organisatsiooni kehandiga, mis vaatamata funktsionaalsetele sidemetele liiduga asub liidust ja liikmesriikidest formaalselt eraldi. Neid asjaolusid arvestades ei piisa asjaolust, et see nõukogu peab vaidluse lahendamisel kohaldama liidu õiguse aluspõhimõtteid, selleks et see nõukogu oleks hõlmatud mõistega „liikmesriigi kohus” ja kuuluks seega ELTL artikli 267 kohaldamisalasse.

(vt punktid 37–39, 42, 43, 46 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused – Direktiiv 2001/29 – Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamine infoühiskonnas – Reprodutseerimisõigus – Isikliku kasutamise eesmärgil reprodutseerimise erand – Õiglane hüvitis – Kohustatud isik

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/29, artikli 5 lõike 2 punkt b ja lõige 5)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused – Direktiiv 2001/29 – Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamine infoühiskonnas – Reprodutseerimisõigus – Isikliku kasutamise eesmärgil reprodutseerimise erand

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/29, artikli 5 lõike 2 punkt b ja lõige 5)

Summary

1. Direktiivi 2001/29 autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas ning eelkõige selle artikli 5 lõike 2 punkti b ja sama artikli lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et põhimõtteliselt peab kõnealuse artikli lõike 2 punktis b sätestatud õiglast hüvitist maksma lõppkasutaja, kes teeb isikliku kasutamise eesmärgil autoriõigustega kaitstud teosest koopia. Kuna praktikas on keeruline isiklikul eesmärgil kasutajaid tuvastada ning kohustada neid asjaomaste õiguste valdajatele tekitatud kahju hüvitama, võivad liikmesriigid sellegipoolest kehtestada isikliku kasutamise eesmärgil reprodutseerimise tasu, mida peavad maksma isikud, kes teevad nimetatud kasutajatele kättesaadavaks reprodutseerimiseks kasutatavad seadmed, aparaadid ja andmekandjad, kuna neil isikutel on võimalik teenida sellise tasuna makstud summa tagasi lõppkasutajatelt sedalaadi kättesaadavaks tegemise eest võetavas hinnas.

(vt punktid 27, 29 ja resolutsiooni punkt 1)

2. Direktiivi 2001/29 autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas ning eelkõige selle artikli 5 lõike 2 punkti b ning sama artikli lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik, kes on kehtestanud süsteemi, mille kohaselt isikliku kasutamise eesmärgil reprodutseerimise tasu peab maksma kaitstud teoste reprodutseerimiseks kasutatava andmekandja tootja või importija, ja kelle territooriumil on tekkinud autoritele kahju seal elavate ostjate poolt nende autorite teoste isiklikul eesmärgil kasutamise tõttu, peab tagama, et need autorid saaksid tõepoolest õiglast hüvitist, millega hüvitatakse see kahju. Niisugusel juhul ei ole selle tulemuse saavutmise kohustuse osas tähtsust lihtsalt asjaolul, et kutseline müüja, kes müüb reprodutseerimiseks kasutatavaid seadmeid, aparaate ja andmekandjaid, asub mõnes muus liikmesriigis, kui see, kus elavad ostjad. Siseriiklik kohus peab juhul, kui ei ole võimalik tagada ostjatelt õiglase hüvitise sissenõudmist, tõlgendama siseriiklikku õigust nii, et selle hüvitise saab sisse nõuda isikult, kes tegutseb kutsetegevuse raames.

(vt punkt 41 ja resolutsiooni punkt 2)
Keywords

Subject of the case

Resolutiivosa



Keywords

Riigiabi – Abi kokkusobivus ühisturuga – Abi, mis parandab seda saanud ettevõtja rahalist olukorda, kuid mis ei ole vajalik EÜ artikli 87 lõikes 3 ettenähtud eesmärkide saavutamiseks – Puudumine – Maapealse digitaaltelevisiooni kasutuselevõtmise riiklik rahastamine – Vajalikkuse kriteeriumi hindamine (EÜ artikkel 87, lõige 3) (vt punktid 44, 46–48)

2. Apellatsioonkaebus – Väited – Esimest korda apellatsioonkaebuse raames esitatud väide – Vastuvõetamatus (vt punkt 63)

3. Riigiabi – Keeld – Erandid – Abi, mille suhtes võib kohaldada EÜ artikli 87 lõike 3 punkti c ette nähtud erandit – Tingimused – Üleminek analoogringhäälingult digitaalringhäälingule – Tehnoloogilise neutraalsuse tingimus – Hinnang (EÜ artikkel 87, lõike 3 punkt c; komisjoni teatis KOM(2003) 541 lõplik) (vt punktid 77, 79–81)

Subject of the case

Ese

Apellatsioonkaebus, mis on esitatud Üldkohtu (seitsmes koda) 6. oktoobri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T‑21/06: Saksamaa vs. komisjon, millega Üldkohus jättis rahuldamata tühistamishagi komisjoni 9. novembri 2005. aasta otsuse 2006/513/EÜ riigiabi kohta, mida Saksamaa Liitvabariik on kasutanud maapealse digitaaltelevisiooni kasutuselevõtmiseks Berliin-Brandenburgis (ELT L 200, lk 14) peale – ELTL artikli 107 lõike 3 punkti c rikkumine.

Resolutiivosa

Resolutsioon

1. Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

2. Mõista kohtukulud välja Saksamaa Liitvabariigilt.
Keywords

Summary



Keywords

1. Euroopa Liit – Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades – Ohvrite seisund kriminaalmenetluses – Raamotsus 2001/220 – Ohvri seisund kriminaalmenetluses

(Nõukogu raamotsus 2001/220, artiklid 2, 3 ja 8)

2. Euroopa Liit – Politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades – Ohvrite seisund kriminaalmenetluses – Raamotsus 2001/220 – Kohustus soodustada lepitamist – Ulatus

(Nõukogu raamotsus 2001/220, artikli 10 lõige 1)

Summary

1. Raamotsuse 2001/220/JSK ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses artikleid 2, 3 ja 8 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus see, kui liikmesriigi karistusõiguses ette nähtud lisakaristusena määratavat kohustuslikku minimaalse kestusega lähenemiskeeldu kohaldatakse perevägivalla toimepanijate suhtes isegi siis, kui nende ohvrid on sellise karistuse vastu.

Ühelt poolt on raamotsuse artikli 2 lõikes 1 sätestatud kohustuste eesmärk tagada, et ohver saaks osaleda kriminaalmenetluses adekvaatselt, mis ei tähenda seda, et vastu ohvri tahtmist ei võiks kohaldada kohustuslikku lähenemiskeeldu. Teiselt poolt ei anna menetluslik õigus saada raamotsuse artikli 3 esimese lõigu tähenduses ära kuulatud ohvritele mingisugust õigust valida selle karistuste liiki ega ka nende karistuste rangusastet. Karistusõiguslik kaitse perevägivalla juhtudel ei hõlma mitte üksnes ohvri huvide kaitset, vaid ka ühiskonna üldisemate huvide kaitset. Artiklis 8 kõne all olevat kaitset, mille eesmärk on muu hulgas kaitsta ohvrit teo toimepanija eest kriminaalmenetluse ajal sobival tasemel, ei tule mõista nii, et liikmesriigid peavad ohvreid kaitsma ka selle kaudse mõju eest, mida siseriikliku kohtu poolt teo toimepanijatele määratud karistused hiljem kaasa toovad.

Lisaks tuleb märkida, et kohustus määrata kooskõlas kohaldatava materiaalõigusega lähenemiskeeld ei kuulu raamotsuse kohaldamisalasse.

(vt punktid 56, 60, 61, 66, 67, 69, 70 ja resolutsiooni punkt 1)

2. Raamotsuse 2001/220 artikli 10 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab liikmesriikidel seoses perekonnas toime pandud kuritegudega nende kuritegude eriliiki arvestades välistada lepitamine kõigis kriminaalmenetlustes, mis niisuguseid kuritegusid puudutavad.

Peale selle, et EL artikli 34 lõige 2 jätab raamotsustega taotletava tulemuse saavutamiseks vajaliku vormi ja meetodite valiku liikmesriikide asutustele, piirdub raamotsuse artikli 10 lõige 1 sellega, et kohustab liikmesriike otsima võimalusi lepitusmenetluse soodustamiseks kriminaalasjade puhul, mida nad käsitavad kohasena, mistõttu kuulub nende kuritegude valik, mille puhul võib lepitusmenetlust kohaldada, liikmesriikide hindamispädevusse.

(vt punktid 72, 76 ja resolutsiooni punkt 2)