Kohtuasi T-149/06

Castellani SpA

versus

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

„Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi CASTELLANI taotlus — Varasemad siseriiklikud sõnamärgid CASTELLUM ja CASTELLUCA — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b”

Esimese Astme Kohtu otsus (esimene koda), 20. november 2007 II - 4758

Kohtuotsuse kokkuvõte

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Ei ole tõenäoline, et keskmine Saksa tarbija ajab määruse nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta) artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses segi kujutismärgi, mis sisaldab sõnalist osa „castellani” ning mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse Nizza kokkuleppe klassi 33 kuuluvatele kaupadele „alkoholjoogid (v.a õlu, liköörid, vahuveinid ja champagne)”, ja varem Saksamaal klassi 33 kuuluvate kaupade „veinid” jaoks registreeritud sõnamärgi CASTELLUCA.

Kuigi taotletava kaubamärgi domineeriv osa on selle sõnaline osa, s.o sõna „castellani”, kuigi sõnalised osad „castellani” ja „castelluca” on visuaalselt sarnased seetõttu, et need on sama pikkusega ning nende seitse esimest tähte on identsed ning samas järjekorras („c-a-s-t-e-l-l”) ning kuigi tarbija tähelepanu koondub sageli sõnade esimesele osale, on sõna „kindlus” kasutamine asjaomaste kaupade puhul väga levinud ning tarbija peab sellise veini õigeks identifitseerimiseks, mille nimi algab ühega neist sõnadest, sellega ühendatud eesliidet tähelepanelikult uurima. Käesoleval juhul on vastandatud tähiste viimased tähed, s.o „a”, „n” ja „i” taotletava kaubamärgi osas ning „u”, „c” ja „a” varasema kaubamärgi osas, erinevad. Seetõttu on asjaomaste tähiste igakülgsel visuaalsel hindamisel sõnaliste osade „castellani” ja „castelluca” vahel tuvastatud erinevus vastandatud tähiste visuaalse sarnasuse välistamiseks piisav.

Foneetilise võrdluse osas piisab tähiste erinevustest, mis tuleneb järelliidete erinevusest, selleks et neid saksa keeles eesliidete identsusest hoolimata foneetiliselt eristada.

Kontseptuaalse võrdluse osas tuleb esiteks meenutada, et sõna „kindlus” kasutamine on veinisektoris levinud ja Saksa tarbija on spetsiaalsetest kauplusest, selvehallidest ning toidukaubamajadest veini ostes ning restoranide veinikaartidelt veine valides harjunud nägema suurt hulka veinikaubamärke, mille nimi algab sõnadega „Schloss”, „castello”, „château”, „castel” või „castle”. Seega pöörab ta vähem tähelepanu eesliitele ning uurib tähelepanelikult pudelietiketil kirjas olevat kaubamärgi järelliidet. Teiseks sisaldab taotletud kaubamärk Itaalia päritolu perekonnanime, millisena asjaomane avalikkus seda ka mõistab.

Nii piisab asjaomaste kaubamärkide igakülgsel hindamisel vaidlusaluste tähiste visuaalsetest, foneetilistest ja kontseptuaalsetest erinevustest selleks, et vaatamata tähistatud kaupade identsusele vältida vaidlusaluste tähiste sarnasusega kaasnevat segiajamise tõenäosust Saksa keskmise tarbija seisukohalt.

(vt punktid 53–60)