Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Kriteeriumid – Kohustus võtta arvesse tegelikku mõju turule – Mõõdetavus – Ulatus

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2; komisjoni teatis 98/C 9/03, punkti 1 A esimene lõik)

2. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Kriteeriumid – Asjaomase ettevõtja kogukäive – Rikkumise esemeks olevatelt kaupadelt saadud käive – Vastastikuse käibe arvessevõtmine – Piirid

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2)

3. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Kriteeriumid – Rikkumise raskus ja kestus – Summa suurendamine rikkumise kestuse tõttu – Otsese seose tuvastamise vajaduse puudumine selle kestuse ja konkurentsieeskirjade raske rikkumise vahel

(EÜ artikli 81 lõige 1; nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2; komisjoni teatis 98/C 9/03, punkt 1 B)

4. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Kriteeriumid – Kergendavad asjaolud – Kartellikokkuleppes kokkulepitust erinev käitumine – Hindamine

(Nõukogu määrus nr 17 artikkel 15; komisjoni teatis 98/C 9/03, punkti 3 teine taane)

5. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Kriteeriumid – Asjaomase ettevõtja rahaline olukord – Arvessevõtmine – Kohustuse puudumine

(Nõukogu määrus nr 17 artikkel 15)

6. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Keeruline majanduslik hinnang – Komisjoni kaalutlusruum – Kohtulik kontroll – Seaduslikkuse kontroll – Ulatus

(ELTL artikkel 263; nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2; komisjoni teatis 98/C 9/03)

7. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Kriteeriumid – Rikkumise raskus ja kestus

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2)

8. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Trahvide arvutamise meetodit puudutavate suuniste kohaldamine – Otsuse põhjendused – Ulatus

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 15 lõige 2; komisjoni teatis 98/C 9/03)

9. Konkurents – Trahvid – Summa – Kindlaksmääramine – Komisjoni kaalutlusõigus – Kohtulik kontroll – Liidu kohtu täielik pädevus – Ulatus

(ELTL artikkel 261; nõukogu määrus nr 17, artikkel 17 ja määrus nr 1/2003, artikkel 31)

10. Liidu õigus – Põhimõtted – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Komisjoni poolt konkurentsi valdkonnas vastu võetud otsuste kohtulik kontroll – Seaduslikkuse ja täieliku pädevuse kontroll nii õiguslike kui ka faktiliste asjaolude suhtes – Rikkumine – Puudumine

(ELTL artikkel 263; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47; nõukogu määrus nr 1/2003, artikkel 31)

Summary

1. Suuniste määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta punkti 1 A kohaselt tuleb rikkumise raskuse kriteeriumi hindamisel arvesse võtta selle tegelikku mõju turule vaid siis, kui seda saab mõõta. Kartellikokkuleppe tegeliku mõju turule kindlaksmääramine eeldab nimelt seda, et võrreldakse kartellikokkuleppest tulenevat turuolukorda olukorraga, mis oleks tulenenud vabast konkurentsist. Selline võrdlus on tingimata seotud hüpoteeside kasutamisega, kuna muutujaid, mis võivad turgu mõjutada, on palju.

(vt punktid 38 ja 39)

2. Kuigi konkurentsieeskirjade rikkumise eest määratud trahvi kindlaksmääramisel on lubatud arvestada nii ettevõtja kogukäivet, mis viitab ettevõtja suurusele ja tema majanduslikule võimsusele, kui ka osa sellest käibest, mis on saadud rikkumise esemeks olevatelt kaupadelt ja mis võib seega viidata rikkumise ulatusele, on ettevõtja kogukäive vaid ligikaudne ja ebatäielik viide ettevõtja suurusele. Lisaks ei tohi ei ühele ega teisele nendest arvudest omistada tähtsust, mis oleks teiste rikkumise raskuse hindamise kriteeriumidega võrreldes ebaproportsionaalne.

(vt punktid 59 ja 60)

3. Juhul kui vastavalt suuniste määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta punktile 1 B trahvi suurendatakse rikkumise kestuse arvessevõtmiseks, siis ei ole vaja sisuliselt tuvastada, et selle kestuse ja konkurentsieeskirjades sätestatud ühenduse eesmärkidele põhjustatud suurema kahju vahel esineb otsene seos. EÜ artikli 81 lõike 1 kohaldamisel on ülemäärane võtta arvesse kokkuleppe tegelikku mõju, kui ilmneb, et selle eesmärk on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi. Nii on see eelkõige kokkulepete puhul, mis sisaldavad ilmseid konkurentsipiiranguid, näiteks hindade kindlaksmääramine ja turu jagamine.

(vt punktid 74 ja 75)

4. Suuniste määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta punkti 3 teises taandes sätestatud kergendava asjaolu kohaldamiseks peavad rikkujad tõendama, et nad käitusid turul konkureerivalt, või vähemalt seda, et nad on selgelt ja märgatavalt rikkunud asjaomase kartellikokkuleppega kehtestatud kohustusi niivõrd, et see häiris selle toimimist, ning et nad ei jätnud lepinguga liitumise muljet ega õhutanud seega teisi ettevõtjaid kõnealust kartellikokkulepet täitma.

Ettevõtja, kes vaatamata oma konkurentidega sõlmitud kokkuleppele tegutseb turul rohkem või vähem iseseisvalt, võib lihtsalt üritada kartelli oma huvides ära kasutada. Kui sellisel juhul arvestatakse kergendavaid asjaolusid, siis oleks ettevõtjatel liiga kerge minimeerida suure trahvi maksmise riski, kui nad võiksid saada kasu ebaseaduslikust kartellikokkuleppest ja seejärel nõuda trahvi vähendamist selle eest, et nende roll rikkumise täideviimises oli üksnes piiratud, kuigi nende suhtumine on õhutanud teisi ettevõtjaid tegutsema konkurentsi rohkem kahjustaval viisil.

Seega ei ole ettevõtja, kes lõpetab kartellikokkuleppes osalemise, samas olukorras kui ettevõtja, kes ühineb kartellikokkuleppega, kuid ei vii seda ellu või lõpetab selle elluviimise. Viimasel juhul jätkab ettevõtja aga konkurentsi kahjustamist osalemisega võimalikel aruteludel ning asjaoluga, et tema osalemine kartellikokkuleppes võib õhutada teisi ettevõtjaid tegutsema konkurentsi kahjustaval viisil.

Lisaks sellele tekivad kartellikokkulepped üldreeglina siis, kui majandussektor on raskustes ning sellised raskused ei saa üldjuhul olla kergendavaks asjaoluks.

(vt punktid 93–95, 97)

5. Komisjonil ei ole trahvisumma kindlaksmääramisel kohustust arvestada ettevõtja majanduslikku olukorda, kuna sellise kohustuse tunnustamine viiks turutingimustega halvemini kohanenud ettevõtjatele põhjendamatute konkurentsieeliste andmiseni. Veelgi vähem on komisjon kohustatud arvesse võtma väidetavat maksevõimetust, mille põhjus on rahaline karistus, mis on määratud muu konkurentsiõigusrikkumise eest, kuna ettevõtja on esimene, kes vastutab sellise olukorra eest, mille ta kutsus esile õigusvastase tegevusega.

Lisaks võib asjaolu, et keeruline on võrrelda nendele ettevõtjatele määratud trahvide taset, kes eraldiseisvatel turgudel osalesid erinevates kokkulepetes mõnikord eri ajahetkedel, tuleneda tõhusa konkurentsipoliitika rakendamiseks vajalikest tingimustest. Seega seetõttu, et komisjon võttis varasemates asjades arvesse ettevõtja rahalisi raskusi, ei pea ta hiljem samale järeldusele jõudma.

(vt punktid 103–105)

6. Kuigi komisjonil on valdkondades, mille tõttu antakse keerulisi majanduslikke hinnanguid, kaalutlusruum majanduslikes küsimustes, ei tähenda see, et liidu kohus peab hoiduma kontrollimast, kuidas on komisjon majandusandmeid tõlgendanud. Liidu kohus ei pea seaduslikkuse kontrolli raames nimelt kontrollima ainult esitatud tõendite sisulist õigsust, usaldusväärsust ja sidusust, vaid ka kontrollima, kas kogutud tõendid sisaldavad kogu asjakohast teavet, mida keerulise olukorra hindamisel tuleb arvesse võtta, ja kas kõnealused tõendid võivad toetada järeldusi, mis nende pinnalt on tehtud.

Liidu kohtul lasub kohustus kontrollida seaduslikkust elementide alusel, mille on hageja esitanud oma väidete põhjendamiseks. Selle kontrolli käigus ei saa kohus tugineda kaalutlusruumile, mis on komisjonil nii selliste elementide valikul, mida ta võttis arvesse suunistes määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta nimetatud kriteeriumide kohaldamisel, kui ka nende elementide hindamisel, et loobuda põhjalikust õiguslike ja faktiliste asjaolude kontrollimisest.

(vt punktid 121, 129)

7. Konkurentsieeskirjade rikkumise eest määratavate trahvisummade kindlaksmääramisel on vaja arvesse võtta rikkumiste kestust ja kõiki muid tegureid, mis võivad mõjutada rikkumiste raskuse hinnangut, nagu iga ettevõtja käitumine, nende roll kooskõlastatud tegevuse kehtestamisel, tegevusest saada võidav kasu, nende ettevõtjate suurus ja asjassepuutuvate kaupade väärtus ning oht, mida seda liiki rikkumised Euroopa Ühendusele kujutavad. Arvesse tuleb võtta objektiivseid elemente, nagu konkurentsivastaste tegude sisu ja kestus, nende arv ja intensiivsus, mõjutatud turu ulatus ja majanduse kahjustatus. Analüüsis tuleb samuti arvestada vastutavate ettevõtjate suhtelist olulisust ja turuosa ning rikkumise võimalikku kordumist.

(vt punktid 123 ja 124)

8. Läbipaistvuse eesmärgil võttis komisjon vastu suunised määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta, milles ta märgib, millal ta võtab arvesse rikkumise seda või teist asjaolu, ning milles on toodud sellest trahvisummale tuleneda võivad tagajärjed. Need suunised, mis kujutavad endast käitumisnormi, mis sisaldab viidet järgimisele kuuluvale praktikale ning mida haldusasutus ei või konkreetsel juhul eirata, esitamata võrdse kohtlemise põhimõttega kooskõlas olevaid põhjendusi, piirduvad sellega, et kirjeldavad komisjoni järgitavat rikkumise analüüsimise meetodit ja kriteeriume, mida viimane peab trahvisumma kindlaksmääramisel arvesse võtma. Komisjonil lasub seega kohustus oma otsust põhjendades eeskätt selgitada, kuidas ta kaalus ja hindas arvessevõetud elemente.

(vt punktid 126–128)

9. Konkurentsieeskirjade rikkumise eest määratud trahvisummade kindlaksmääramise osas täiendab seaduslikkuse kontrolli täielik pädevus, mis oli liidu kohtule antud määruse nr 17 artikliga 17 ja mis talle praegu on ELTL artikli 261 kohaselt antud määruse nr 1/2003 artikliga 31. Kohtul on lisaks karistuse pelgale seaduslikkuse kontrollile õigus asendada komisjoni hinnang enda omaga ja järelikult määratud trahv või karistusmakse tühistada, seda vähendada või suurendada.

Täieliku pädevuse teostamine ei tähenda siiski omal algatusel kontrollimist ning menetlus liidu kohtutes on võistlev. Välja arvatud avalikul huvil põhinev väide, mille kohus peab tõstatama omal algatusel, on vaidlustatud otsuse põhjenduse niisugusel puudumisel hageja see, kes peab tõstatama väited selle otsuse kohta ning esitama nende väidete põhjendamiseks tõendid. Kõnealune menetluslikku laadi nõue ei lähe vastuollu normiga, mille kohaselt peab konkurentsieeskirjade rikkumiste puhul komisjon tõendama tema kindlaks tehtud rikkumist ning esitama tõendid, mille alusel saab õiguslikult piisavalt tuvastada rikkumise koosseisu kuuluvate asjaolude asetleidmist. Kohtusse esitatud hagi raames peab hageja nimelt tuvastama vaidlustatud otsuse vaidlusalused osad, sõnastama sellekohased etteheited ning tooma välja tõendid, mis võivad kujutada kaalukaid tõendeid, kinnitades, et need etteheited on põhjendatud.

(vt punktid 130–132)

10. Aluslepingutes ette nähtud kontroll komisjoni poolt konkurentsi valdkonnas tehtud otsuste üle tähendab, et liidu kohus teostab nii õiguslike kui faktiliste asjaolude kontrolli, samuti seda, et tal on pädevus hinnata tõendeid, tühistada vaidlustatud otsus ning muuta trahvisummat. Seega ei ole tõsi see, et ELTL artiklis 263 sätestatud seaduslikkuse kontroll, mida trahvisumma puhul täiendab määruse nr 1/2003 artiklis 31 ette nähtud täielik pädevus, oleks vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 asuva tõhusa kohtuliku kaitse põhimõtte nõuetega.

(vt punkt 133)