Kohtuasi T-122/04

Outokumpu Oyj ja Luvata Oy

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Konkurents — Kartellikokkulepped — Tööstuslike vasktorude turg — Otsus, milles tuvastatakse EÜ artikli 81 rikkumine — Hindade kindlaksmääramine ja turgude jagamine — Trahvid — Asjaomase turu suurus — Raskendavad asjaolud — Korduvus”

Esimese Astme Kohtu otsus (kaheksas koda), 6. mai 2009 II ‐ 1139

Kohtuotsuse kokkuvõte

Ühenduse konkurentsieeskirjade rikkumiste eest määratud trahvide seaduslikkuse kontrollimise raames peab Esimese Astme Kohus kontrollima, kas komisjon teostas oma kaalutlusõigust vastavalt suunistes määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta sätestatud meetodile, ja kui kohus tuvastab, et komisjon ei ole meetodit järginud, peab kohus kontrollima, kas see kõrvalekaldumine on õiguslikult piisavalt õigustatud ja põhjendatud. Suuniste vastuvõtmisest tulenev komisjoni kaalutlusõiguse piiramine ei ole tegelikult vastuolus komisjonile sisulise kaalutlusruumi jätmisega. Suunistes on erinevaid paindlikke elemente, mis võimaldavad tal oma kaalutlusõigust kasutada kooskõlas määruse nr 17 sätetega, nagu Euroopa Kohus neid on tõlgendanud. Lisaks, sellistes valdkondades nagu trahvisumma kindlaksmääramine, kus komisjonil on kaalutlusruum näiteks osas, mis puudutab korduvuse tõttu trahvi suurendamise määra, piirdub nende hinnangute seaduslikkuse kontroll ilmse hindamisvea puudumise kontrollimisega. Komisjoni kaalutlusõigus ja selle piirid ei mõjuta põhimõtteliselt ka seda, kuidas ühenduste kohus teostab oma täielikku pädevust, mis annab talle õiguse komisjoni määratud trahvi summa tühistada, seda vähendada või suurendada. (vt punktid 33–36)

Kohtupraktikast, Euroopa Kohtu põhikirja artiklist 21 ja Esimese Astme Kohtu kodukorra artiklist 44 tuleneb, et hageja ei ole kohustatud viitama asutamislepingu artiklitele või õiguse üldpõhimõtetele, millele ta tugineb. Piisab, kui hageja esitatud asjaolud, väited ja nõuded sisalduvad hagiavalduses, nii et kostja saaks enda huve tõhusalt kaitsta ja Esimese Astme Kohus oma kontrolli teostada. Hagi raames, milles palutakse komisjoni otsusega ühenduse konkurentsieeskirjade rikkumise eest ettevõtjale määratud trahvi summa tühistada või seda vähendada, tuleb vastuvõetavaks tunnistada väide, mis viitab repliigis esimest korda võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisele, arvestades komisjoni varasemat otsustuspraktikat, kui hagiavaldusest nähtub, et hageja ei ole nõus talle määratud trahvi summa suurendamisega, eelkõige arvestades suurendamismäärasid, mida komisjon on oma varasemates otsustes kohaldanud. (vt punkt 53)

Komisjon võib arvestada ESTÜ asutamislepingu alusel tuvastatud rikkumisi, et tuvastada korduvust EÜ artikli 81 kohaldamise raames. Asutamislepingutega loodi üks õiguskord, milles Euratomi asutamisleping on ja ESTÜ asutamisleping oli kuni 23. juulini 2002lex specialis, mis teeb erandi lex generalis’est, milleks on EÜ asutamisleping. Lisaks on kartellikokkulepete keeld kehtestatud kahe analoogse sättega, st EÜ artikliga 81 ja ST artikliga 65, mis – olgugi et need esinevad kahes erinevas asutamislepingus – kasutavad identseid õigusmõisteid. Suunistes määruse nr 17 artikli 15 lõike 2 ja ESTÜ asutamislepingu artikli 65 lõike 5 kohaselt määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta ei viita miski sellele, et väljendit „sama laadi rikkumine” tuleb mõista nii, et komisjon ei või arvestada ESTÜ asutamislepingu alusel tuvastatud rikkumisi, et tuvastada korduvust EÜ artikli 81 kohaldamise raames. (vt punktid 55, 57)

Korduvuse mõiste hõlmab üksnes ühenduse konkurentsiõiguse varasema rikkumise tuvastamist. Erilised asjaolud, mis õigustasid varasemas otsuses trahvi määramata jätmist, ei takista seega komisjonil korduvusele tugineda. Lisaks sellele on sellised erilised asjaolud seotud just varasema otsusega ja neil puudub igasugune seos asjaomase ettevõtja kalduvusega eirata konkurentsieeskirju. Seega ei saa neid trahvi suurendamismäära kindlaksmääramisel korduvuse alusel arvesse võtta. (vt punktid 58, 64)