ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :167 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS (kolmas koda)
15. detsember 2010
Kohtuasi F-14/09
Ana M aria A lmeida Campos jt
versus
Euroopa Liidu Nõukogu
Avalik teenistus — Ametnikud — Edutamine — 2008 . aasta edutamine — Keelevaldkonn a ülesandeid 
ja üldülesandeid täitvate administraatorite teenete võrdlev h indamine
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega A.-M. Almeida C ampos ja 
teised neli nõ ukogu ametnikku p aluvad e siteks t ühistada nõ ukogu otsused jätta nad 
2008 . aasta edutamise raa mes palgaastmele AD 12 edutamata ning teiseks otsused, millega 
palgaastmele AD 12 e dutati AD tegevusüksuse ametnikud, kes olid m ääratud m uudele 
ametikohtadele ku i kee levaldkonn a ametikohad.
Otsus: Tühistada o tsused, m illega nõ ukogu jättis 2008 . aasta edutamise raa mes hagejad 
palgaastmele AD 12 e dutamata. Jätta hagi ülejäänud osas ra huldamata. M õista kõ ik 
kohtukulud välja nõ ukogult.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Hagi — Eelnev halduskaebus — Eseme ja aluse samasus
(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)
2. Ametnikud — Edutamine — Teenete v õrdlev h indamine — Üksikasjalikud ees kirjad — 
Administratsiooni kaalutlusõigus — Piirid — Võrdse ko htlemise põhimõtte järgimine
(Personalieeskirjad, artikli 45 lõige 1; nõukogu määrus nr 723/2004 )
1. Kaebuse ja hagiavalduse vastavuse nõ uet on ri kutud üksnes siis, ku i ko htule esitatud hagis 
muudetakse ka ebuse eset või alust, ku sjuures aluse m õistet tuleb tõlgendada l aialt. N iisuguse 
tõlgenduse ko haselt tuleb tühistamisnõuete puhul „vaidluse aluse” all mõista vaidlustatud akti sisemise 
õiguspärasuse vaidlustamist hageja poolt, või teise võimalusena selle välise õiguspärasuse vaidlustamist.
Kuna aga hagejad on o ma ka ebustes vaidlustanud nende hagi raa mes vaidlustatud aktide sisemise 
õiguspärasuse, on n ende aktide sisemist õiguspärasust vaidlustav väide samuti vastuvõetav.
(vt punkt 28)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 1. juuli 2010 , kohtuasi F-45/07: Mandt vs. parlament (punktid 119 j a 120).
2 ECLI:EU:F:2010 :167KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-14/09
ALMEIDACAMPOSJTVS.NÕUKOGU
2. Personalieeskirjade ar tikli 45 l õikest 1 nähtub sõnaselgelt, et edutamismenetluse raa mes pe ab 
ametisse nimetav asutus tegema oma valiku, võrreldes edutamiseks kõ lblike ametnike teeneid.
Kuigi ametisse nimetaval asutusel on pe rsonalieeskirjadest tulenev p ädevus viia v õrdlev h indamine läbi 
tema arvates kõ ige sobivamat me netlust või mee todit kasutades, piirab sellist pädevust vajadus viia 
võrdlev h indamine läbi hoolsalt ja erapooletult ning nii, et see o leks teenistuse huvides ja vastavuses 
võrdse ko htlemise p õhimõttega. Praktikas tuleb see h indamine läbi viia v õrdsel alusel ning 
võrreldavatest infoallikatest ja andmetest lähtudes.
Personalieeskirjade artikli 45 lõige 1, mis paneb ametisse nimetavale asutusele ko hustuse võrdlevalt 
hinnata edutamiseks kõ lblike a metnike t eeneid, eeldab lisaks, et selline hindamine hõlmab kõ iki 
edutatavaid a metnikke s õltumata nende täidetavatest töökohustustest. Selline nõ ue väljendab nii 
võrdse ko htlemise põhimõtet kui ka õ igust ametikohal edasijõudmisele.
Kui tegemist on e dutamismenetlusega, mis hõlmab ka hte järjestikku e tappi, millest esimene sisaldab 
keelevaldkonn a ülesandeid ja m uid ü lesandeid täitvate ad ministraatorite teenetele ee lneva hinnangu 
andmist kahe eraldiseisva, edutamise valdkonn as nõ uandva ko mitee p oolt, ning seejärel teine etapp 
tugineb ühte või teise asjaomasesse rühma kuu luvate ad ministraatorite teenete võrdlevale hindamisele 
ametisse n imetava asutuse poolt, siis edutamismenetluse esimene etapp, st ka he eraldiseisva, 
edutamise valdkonn as nõ uandva ko mitee p oolt nende ka he ad ministraatorite rühma teenetele eelneva 
hinnangu andmine ei takista ka ndidaa tide võrdlevat hindamist ning vastupidi j ust aitab kaa sa hea 
halduse põhimõttele, ku i võtta ar vesse esimesele rühmale antud ülesannete spetsiifilisust võrreldes 
teisele rühmale antud ülesannetega ning ku na sellise hinnangu andmine on m õeldud ametisse 
nimetavale asutusele ainult informatsiooni andmiseks edutamisele kuu luvate ametnike n imel.
Seevastu m is puudutab edutamismenetluse teist etappi ehk edutatavate ametnike t eenete võrdlevat 
hindamist ametisse n imetava asutuse poolt, siis m äärusega n r 723/2004 , m illega m uudetakse 
personalieeskirju ja Euroopa Liidu m uude teenistujate teenistustingimusi, kaotati vahetegemine, mis 
varem p uudutas ühelt poolt A–D kategooriatesse kuu luvaid a metnikke, kes täitsid ülesandeid, mis ei 
olnud seotud kee levaldkonn aga, ning teiselt poolt kee leüksuste LA ametnikke, ning ke htestati uu s 
karjäärisüsteem, m is h õlmab ka hte tegevusüksust, s t endisi C - ja B-kategooriaid a sendavat 
abiteenistujate tegevusüksust (AST) n ing e ndist A -kategooriat ja L A kee leüksust asendavat 
administraatorite tegevusüksust (AD). Kuna seadusandja ka vatses hõlmata ühte tegevusüksusesse kõ ik 
administraatorid s õltumata sellest, ka s nad t äidavad kee levaldkonn a või muid ü lesandeid, siis pe ab 
edutamise üle otsustamisel pädev ametisse nimetav asutus viima läbi ühe teenete võrdleva hindamine, 
mis puudutab kõ iki palgaastmele AD 12 e dutatavaid a metnikke.
(vt punktid 29–31 ja 33–35)
Viited:
Euroopa Kohus: 1. juuli 1976 , kohtuasi 62/75: de Wind vs. komisjon (EKL 1976 , lk 1167 , punkt 17).
Esimese Astme K ohus: 30. november 1993 , ko htuasi T-76/92: Tsirimokos vs. parlament (EKL 1993 , lk II-1281 , 
punkt 21); 9. aprill 2003 , kohtuasi T-134/02: Tejada F ernández vs. komisjon ( EKL AT 2003 , lk I-A-125 j a II-609, 
punkt 41); 13. juuli 1995 , ko htuasi T-557/93: Rasmussen vs. ko misjon ( EKL AT 1995 , lk I-A-195 j a II-603, 
punktid 20 ja 21); 19. märts 2003 , liidetud ko htuasjad T-188/01-T-190/01: Tsarnavas vs. komisjon ( EKL AT 2003 , 
lk I-A-95 ja II-495, punktid 98 ja 121).