Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Asjaomaste kaubamärkide sarnasus – Hindamiskriteeriumid – Kombineeritud kaubamärk

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

3. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Asjaomaste kaubamärkide sarnasus – Kontseptuaalsete erinevuste võime neutraliseerida visuaalsed ja foneetilised sarnasused

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

4. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Tähiste sarnaste ja erinevate elementide kaalumine – Tähiste eriomaste omaduste või kaupade ja teenuste turustamistingimuste arvessevõtmine

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

1. On tõenäoline, et Euroopa keskmine tarbija võib määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses segi ajada kujutismärgi, mis koosneb vertikaalsest ristkülikust, millest ülalpool on esiteks hallipõhjaline lookleva motiiviga kolmnurk, mille all on mustal taustal kuldsete suurtähtedega kirjas sõna „artesa”, ning teiseks selle allosal samuti mustal taustal kuldsete suurtähtedega kirjas väljend „napa valley”, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotleti järgmiste Nizza klassifikatsiooni klassi 33 kuuluvate kaupade jaoks: „veinid, mis on toodetud ja villitud Napa Valley’s (California, USA)”, ja kujutismärgi, mis koosneb must-valgelt kujutatud kentauri seljas istuvast ratsanikust, kes mõlemad hoiavad käes pulka, mille mõlemas otsas ripub amfora vaas, kusjuures kujutise all on suurtähtedega kirjas sõna „arteso”, ja mis on varem ühenduse kaubamärgina registreeritud samasse klassi kuuluvatele kaupadele „alkoholjoogid (v.a õlu))”.

Nimelt on nende kahe kaubamärgiga hõlmatavad asjaomased kaubad, ehk veinid identsed, ning kõnealused tähised on foneetiliselt väga sarnased ja visuaalselt vähesel määral sarnased. Kui arvestada neil asjaoludel seda, et tarbijad on harjunud asjaomastele kaupadele osutama ja neid ära tundma sõnalise osa alusel, mis neid identifitseerib, ning sellest tulenevalt foneetilisele sarnasusele omistatavat erilist tähtsust, siis on nende kahe tähise segiajamine tõenäoline isegi kui asjaomased kaubad on toodetud erinevates kohtades.

(vt punktid 30, 40, 62–64)

2. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses segiajamise tõenäosuse olemasolu kontrollimisel ei tähenda kahe kaubamärgi sarnasuse hindamine seda, et arvesse tuleb võtta vaid kombineeritud kaubamärgi ühte koostisosa ja võrrelda seda teise kaubamärgiga. Selle asemel tuleb võrdlemisel uurida iga kõnealust kaubamärki tervikuna, mis ei välista, et asjaomase avalikkuse mälus tekkinud tervikmuljes võib kombineeritud kaubamärgist mõnel juhul domineerida üks või mitu selle koostisosa. Üksnes siis, kui kaubamärgi kõik teised koostisosad on tähtsusetud, võib hinnata sarnasust ainult domineeriva osa põhjal. Sellise juhtumiga saab olla tegemist siis, kui nimetatud koostisosa võib asjaomase avalikkuse mällu jäänud kaubamärgi kujutises üksi domineerima hakata, nii et selle kaubamärgi teised koostisosad on märgi tervikmuljes tähtsusetud.

Kui hinnatakse seda, kas kombineeritud kaubamärgi üks või mitu koostisosa on domineerivad, tuleb arvesse võtta iseäranis iga koostisosa eriomaseid omadusi ning neid teiste koostisosade eriomaste omadustega võrrelda. Lisaks ja täiendavalt võib arvesse võtta erinevate koostisosade suhtelist tähtsust kombineeritud kaubamärgi kujutises.

Kui tähis koosneb nii kujutisosadest kui ka sõnalistest osadest, siis ei tähenda see automaatselt, et alati tuleb pidada domineerivaks osaks sõnalist osa. Kombineeritud kaubamärgis võib kujutisosal nimelt olla sõnalise osaga võrdväärne positsioon.

Ainuüksi asjaolu, et kaks vastandatud kaubamärki sisaldavad sarnaseid sõnalisi osi, ei võimalda järeldada, et vastandatud tähised on visuaalselt sarnased. Erilise kujuga kujutisosade olemasolu tähistes võib kaasa tuua selle, et igast tähisest jääv tervikmulje on erinev.

(vt punktid 32, 35, 37, 43)

3. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses segiajamise tõenäosuse olemasolu kontrollimisel võivad kontseptuaalsed erinevused neutraliseerida visuaalsed ja foneetilised sarnasused, kui vähemalt ühel asjaomasel kaubamärgil neist kaubamärkidest on asjaomase avalikkuse jaoks selge ja kindlaksmääratud tähendus, nii et avalikkus seda kohe mõistab.

(vt punkt 51)

4. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses segiajamise tõenäosuse igakülgsel hindamisel ei ole visuaalsel, foneetilisel ja kontseptuaalsel küljel alati sama kaal ning seega tuleb analüüsida objektiivseid tingimusi, milles asjaomased kaubamärgid võivad turul esineda.

Tähiste sarnaste või erinevate elementide tähtsus võib sõltuda eelkõige asjaomaste märkide eriomastest omadustest või vastavate kaupade ja teenuste turustamistingimustest. Kui asjaomaste kaubamärkidega tähistatud kaupu müüakse tavaliselt iseteeninduskauplustes, kus tarbija peab usaldama kaubal olevat kaubamärgi kujutist, on tähiste visuaalne sarnasus üldiselt tähtsam. Kui aga asjaomaseid kaupu müüakse eelkõige suulise nõudmise alusel, on tavaliselt suurem tähtsus tähiste foneetilisel sarnasusel.

Veinide sektoris on kõnealuste kaupade tarbijad harjunud nendele eelkõige baarides või restoranides, milles tellitakse veine suuliselt pärast nende nime veinikaardil nägemist, osutama ja neid ära tundma sõnalise osa alusel, mis neid identifitseerib. Seetõttu tuleb omistada suurt tähtsust asjaomaste tähiste foneetilisele sarnasusele.

(vt punktid 60–62)