Keywords

Summary



Keywords

1. Riigiabi – Abiprojektid – Komisjonipoolne läbivaatamine – Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja väikeste põllumajandusettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks ettenähtud abikavade projektid – Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta – Tavapärane kahekuuline tähtaeg – Esialgse uurimise etapi lõpus antava „loa” suhtes kohaldatav tähtaeg

(EÜ artikli 88 lõike 2 esimene lõik ja lõige 3; ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, punkti 4.1 esimene lõik)

2. Riigiabi – Abiprojektid – Komisjonipoolne läbivaatamine – Esialgne etapp – Kestvus – Komisjonipoolne pikendamine abi uurimiseks mittevajalike küsimuste esitamisega – Keeld – Võimalus alustada liikmesriigiga dialoogi, mille eesmärk on võimaldada tal ebatäielikku teatist parandada

(EÜ artikli 88 lõige 3)

3. Riigiabi – Olemasolev abi ja uus abi – Uue abi muutmine olemasolevaks abiks – Tingimused – Komisjoni võimalus algatada ametlik uurimismenetlus, kui liikmesriik ei ole esitanud teadet abi rakendamise kohta

4. Riigiabi – Abiprojektid – Komisjonipoolne läbivaatamine – Esialgne etapp ja võistlev etapp – Mõistliku tähtaja järgimine – Hindamine in concreto

(EÜ artikli 88 lõiked 2 ja 3)

5. Riigiabi – Abi kokkusobivus ühisturuga – Huvitatud isikute võimalik õiguspärane ootus – Kaitse – Tingimused ja piirangud

(EÜ artikli 88 lõike 2 esimene lõik; nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 7 lõiked 1 ja 3)

6. Riigiabi – Komisjoni otsus, millega tunnistatakse abi ühisturuga kokkusobimatuks – Põhjendamiskoormis – Vajalikud andmed

(EÜ artikkel 253)

7. Riigiabi – Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine – Konkurentsi kahjustamine – Hindamiskriteeriumid – Abi, mille mõju on eraldi võetuna vähene, kuid mis on antud sektoris, mida iseloomustab tihe konkurents ja kus tegutseb suur hulk väikeseid ettevõtteid

(EÜ artikli 87 lõige 1)

8. Riigiabi – Keeld – Erandid – Abi, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks – Komisjoni kaalutlusõigus – Võimalus võtta vastu suuniseid – Keeruline majanduslik hinnang – Kohtulik kontroll – Piirid

(EÜ artikli 87 lõige 3)

9. Riigiabi – Komisjonipoolne läbivaatamine – Üldise abikava heakskiitmine – Tingimus – Rakendamine, mille tulemuseks ei ole sellise individuaalse abi andmine, mis ei ole vajalik mõne EÜ artikli 87 lõike 3 punktides a–d ettenähtud eesmärgi saavutamiseks

(EÜ artikli 87 lõike 3 punktid a–d)

10. Riigiabi – Keeld – Erandid – Abi, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks – Raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamiseks antav abi – Raskustes olevate äriühingute kindlaksmääramine

(EÜ artikli 87 lõike 3 punkt c; ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, punkti 2.1 esimene lõik)

11. Riigiabi – Keeld – Erandid – Abi, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks – Raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamiseks antav abi – Abisaavas piirkonnas asuva ettevõtte asukoha arvessevõtmine – Piirid

(EÜ artikli 87 lõike 3 punktid a ja c; ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, punkti 2.4 teine lõik ja punktid 3.2.1–3.2.3)

12. Riigiabi – Keeld – Erandid – Abi, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks – Raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamiseks antav abi – Tingimused – Kumulatiivsed tingimused – Tagajärg – Komisjoni võimalus keelata abi väljamaksmine, kui puudub küllaldane teave mõne tingimuse järgimise kohta

(EÜ artikli 87 lõike 3 punkt c; ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, punkt 3.2.2)

13. Menetlus – Menetlusse astumine – Väited, mis erinevad põhikohtuasja poole väidetest – Vastuvõetavus – Tingimus – Seos vaidlusesemega – Vastuvõetavus, mida ei tule hinnata kitsendavalt osas, mis puudutab abikava alusel potentsiaalseid tulusaajaid, kes on astunud menetlusse vabastuse saanud ettevõtja toetuseks

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 40 neljas lõik; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 116 lõige 4)

14. Menetlus – Menetlusse astumine – Menetlusse astuja esitatud väite vaidlustatud vastuvõetavus, arvestades selle vaieldavat seost vaidlusesemega – Väide, mis tuleb igal juhul tagasi lükata kas mõnel teisel põhjusel või põhjendamatuse tõttu – Kohtu võimalus see ilma vastuvõetavuse kohta otsust tegemata tagasi lükata

15. Riigiabi – Keeld – Erandid – Erandi ulatus – Kitsas tõlgendamine – Otseselt loodusõnnetuste või muude erakorraliste sündmuste tekitatud majanduslik kahju

(EÜ artikli 87 lõige 1 ja lõike 2 punkt b)

16. Riigiabi – Keeld – Erandid – Abi, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks – Abisaavas piirkonnas asuva raskustes oleva äriühingu ümberkorraldamiseks antav abi – Kohaldamise tingimused – Komisjonipoolne läbivaatamine

(EÜ artikli 87 lõike 3 punkt c)

17. Riigiabi – Keeld – Erandid – Abi, mida võib pidada ühisturuga kokkusobivaks – EÜ artikli 87 alusel toimuv hindamine – Varasema praktika arvestamine – Välistamine

(EÜ artikli 87 lõike 3 punkt c)

18. Menetlus – Väidete esitamine – Abstraktselt sõnastatud väide, millele ei ole lisatud piisavalt selget ja täpset infot – Vastuvõetamatus

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 114 lõike 4 punkt b)

Summary

1. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punkti 4.1 esimeses lõigus on öeldud, et komisjon „lubab” väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate või väikeste põllumajandusettevõtete päästmise või ümberkorraldamise abikavasid käsitlevaid projekte ning „teeb seda tavapärase kahekuulise tähtaja jooksul pärast täieliku teabe saamist, välja arvatud juhul, kui kõnealuse abikava suhtes saab rakendada kiirendatud loaandmismenetlust, milleks on komisjonil aega 20 tööpäeva”.

Seda sõnastust tuleb tõlgendada asutamislepingus riigiabi kontrollimiseks ettenähtud menetlussätete kohaselt. Suunavad eeskirjad, mille komisjon võib oma selles valdkonnas järgitava praktika selgitamiseks vastu võtta, ei või lahkneda asutamislepingu sätetest.

Siit tuleneb, et komisjon võib väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ümberkorraldamise abikavaprojektile suuniste punkti 4.1 esimeses lõigus nimetatud tähtaja jooksul loa anda üksnes juhul, kui komisjon leiab „tavapärase kahekuulise” tähtaja, st EÜ artikli 88 lõikes 3 sätestatud esialgse uurimise läbiviimiseks ettenähtud tähtaja möödumisel, et tema kehtestatavad meetmed ei kujuta endast abi või et need kujutavad endast abi, mille kokkusobivus ühisturuga ei tekita mingit kahtlust. Kui aga komisjon ei suuda sellisele järeldusele jõuda, peab ta algatama EÜ artikli 88 lõike 2 esimeses lõigus ette nähtud ametliku uurimismenetluse.

(vt punktid 28, 29, 33)

2. EÜ artikli 88 lõikes 3 ette nähtud riigiabiprojektide esialgse uurimise faas on piiratud kohustusliku kahekuulise tähtajaga, mida arvestatakse alates hetkest, kui komisjon on lõpliku teatise kätte saanud. Selleks, et teatis oleks lõplik, piisab, kui see sisaldab kas esialgset või komisjoni küsimustele asjassepuutuva liikmesriigi antud vastustest tulenevat vajalikku teavet, selleks et komisjon saaks kujundada esialgse arvamuse talle teatatud projekti kokkusobivuse kohta. Siit nähtub, et kuigi komisjon ei saa takistada kahekuulise tähtaja kulgema hakkamist, nõudes teavet, mis ei ole esialgse arvamuse kujundamiseks vajalik, on tal seevastu EÜ artikli 88 lõike 3 eesmärgi kohaselt õigus alustada asjassepuutuva liikmesriigiga dialoogi, mis võimaldab viimati nimetatul täiendada oma teatist juhul, kui see ei sisalda vajalikku infot.

(vt punktid 40 ja 41)

3. Uue abi muutmisel olemasolevaks abiks peab olema täidetud kaks vajalikku ja piisavat tingimust, millest esimene seisneb selles, et komisjon ei algata ametlikku uurimismenetlust kahe kuu jooksul lõpliku teatise kättesaamisest arvates, ning teine seisneb selles, et asjassepuutuv liikmesriik teatab komisjonile eelnevalt oma projekti elluviimisest. Kuna liikmesriik ei saatnud komisjonile mingisugust eelnevat teadet projekti ellurakendamise kohta, ei ole üks tingimus uue abi olemasolevaks abiks muutmise jaoks vajalikust kahest tingimusest täidetud ning seega on komisjonil õigus algatada selle abikava suhtes ametlik uurimismenetlus.

(vt punktid 48 ja 49)

4. Mõistliku tähtaja järgimine haldusmenetluse läbiviimisel on üks ühenduse õiguse üldpõhimõtteid. Lisaks ajendab õiguskindluse tagamise põhinõue, mis välistab võimaluse komisjonil oma volituste teostamist lõpmatuseni edasi lükata, kohut analüüsima, kas haldusmenetlus venis üleliia pikaks selle institutsiooni süül.

Pealegi, kuigi EÜ artikli 88 lõikes 2 ettenähtud ametlikus uurimismenetluses on liikmesriigi huvides pidada kinni tähtaegadest, mis on ette nähtud märkuste esitamiseks või komisjoni taotletud täiendava teabe edastamiseks, kuid mis siiski ei ole tema kohustus, jääb ta siiski vastutavaks oma käitumise tõttu kulunud aja eest, kuna tema käitumise tulemuseks oli tähtaegade mittejärgimine.

(vt punktid 53, 59)

5. Abi lubatavuse osas tekkinud õiguspärasele ootusele saab põhimõtteliselt tugineda üksnes siis, välja arvatud erandlikel asjaoludel, kui see abi anti EÜ artiklis 88 ette nähtud menetlusega kooskõlas. EÜ artiklis 88 ette nähtud menetlusega kooskõlas antud abi korral tuleb silmas pidada, et selline edasilükkava loomuga menetlus ka lõpule viidaks. Selle tulemuseks on olukord, kus juhul, kui ametlik uurimismenetlus algatati EÜ artikli 88 lõike 2 esimese lõigu alusel, tuleb see lõpetada määruse nr 659/1999 artikli 7 lõigete 1 ja 3 alusel tehtud positiivse otsusega. Seega võib õiguspärase ootuse kaitsele seoses kõnealuse abi lubatavusega toetuda põhimõtteliselt üksnes juhul, kui komisjon on sellise otsuse teinud ja selle otsuse edasikaebamise tähtaeg on möödunud.

(vt punktid 64 ja 65)

6. Akti põhjendused peavad vastama selle akti olemusele ning nendest peab selgelt ja üheselt selguma akti andnud institutsiooni arutluskäik, mis võimaldab huvitatud isikutel võetud meetme põhjuseid mõista ja pädeval kohtuasutusel selle põhjendatust kontrollida, ilma et põhjendustes oleks vaja täpsustada kõiki õiguslikke ja faktilisi asjaolusid, kuna põhjenduste vastavust EÜ artikli 253 nõuetele tuleb hinnata mitte ainult akti sõnastust, vaid ka selle õiguslikku ja faktilist raamistikku silmas pidades.

Juhul kui komisjon on võtnud vastu riigiabi kontrollimist puudutava otsuse, tekitab see olukorra, et kui ka riigiabi andmise tingimustest lähtudes võib järeldada, et see abi võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust või kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, peab komisjon sellise otsuse põhjendustes vähemalt need asjaolud ära tooma.

(vt punktid 73 ja 74)

7. Komisjon ei pea abiprojektile või abikavale EÜ artikli 87 lõike 1 alusel hinnangu andmisel määratlema selle reaalset ja tegelikku mõju, vaid peab analüüsima üksnes seda, kas projekt võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustada või ähvardada kahjustada konkurentsi.

Ei kavandatud abi suhteliselt väikesed summad ega abikõlblike ettevõtete tagasihoidlik suurus välista iseenesest asjaolu, et abikavaprojekt võib mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustada või ähvardada kahjustada konkurentsi. Sama kehtib ka kõnealuse majandussektori piiratud tähtsuse osas. Lisaks võivad arvesse tulla ka teised asjaolud, näiteks, mil määral sõltub majandussektor konkurentsist. Sellise juhtumiga on tegemist sektori puhul, kus valitseb tihe konkurents ja mille struktuur on selline, et seal tegutseb suur hulk väikeseid ettevõtjaid ning neist suurt hulka puudutava abikorra kohaldamine võib konkurentsi kahjustada ka siis, kui selle korra raames antud individuaalse abi summad ei ole suured.

(vt punktid 84‑87)

8. Komisjonil on EÜ artikli 87 lõike 3 kohaselt lai kaalutlusõigus. Pealegi võib ta selle õiguse teostamiseks võtta vastu suunavaid eeskirju, nagu näiteks ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, niivõrd, kuivõrd need ei kaldu kõrvale asutamislepingu sätetest. Kui komisjon on sellise akti vastu võtnud, siis on see talle kohustuslik. Seega peab kohus kontrollima, kas komisjon on järginud tema enda vastu võetud eeskirju.

Kuna komisjonile antud lai kaalutlusõigus, mida selgitavad asjakohasel juhul tema poolt vastuvõetud suunavad eeskirjad, tähendab ühenduse raames elluviidavate keerukate majanduslike ja sotsiaalsete hinnangute andmist, teostab kohus nende üle piiratud kontrolli. Kontroll piirdub menetluseeskirjade järgimise ja põhjendamiskohustuse täitmise, faktiliste asjaolude sisulise täpsuse, ilmse hindamisvea ja võimu kuritarvitamise puudumise kontrollimisega.

(vt punktid 94-97)

9. Asjassepuutuvale liikmesriigile pakutud võimalus teatada abikavaprojektist ning pärast seda, kui komisjon on projekti selle üldise kirjelduse analüüsi tulemusena heaks kiitnud, võimalus olla vaba teatamiskohustusest projekti alusel antud individuaalse abi osas, arvestades vajadusel komisjoni selles osas kehtestatud tingimuste või kohustustega, ei saa sellegipoolest õigustada seda, et makstakse individuaalset abi, mis tunnistataks kokkusobimatuks juhul, kui selle kohta tuleks edastada individuaalne teatis, eitamata EÜ artiklis 87 sätestatud abi kokkusobimatuse põhimõtet. Eelkõige ei tohi see viia sellise individuaalse abi maksmiseni, mis on küll kooskõlas ühe EÜ artikli 87 lõike 3 punktides a–d sätestatud eesmärgiga, kuid ei ole siiski vajalik selle eesmärgi saavutamiseks.

Seega peab komisjon kontrollima, et talle analüüsimiseks esitatud abikavaprojektid oleksid sellised, et oleks tagatud nende sätete alusel antav individuaalne abi ettevõtetele, kes vastavad selle saamise tingimustele. Kui selgub, et see nii ei ole, arvestab komisjon seda oma laia kaalutlusõiguse ulatuses ning võtab seisukoha, kas tuleks teha tingimuslik või negatiivne otsus niivõrd, kuivõrd tema käsutuses olevad andmed seda võimaldavad.

(vt punktid 103‑105)

10. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punkti 2.1 esimeses lõigus on täpsustatud, et komisjon käsitleb raskustes oleva ettevõttena selliseid ettevõtteid, mis ei suuda omaenda vahenditega või aktsionäridelt saadud vahenditega või laenu abil majandustegevust taastada. Selles on ära toodud mitu erinevat näitajat, mis osutavad ettevõtte olukorra halvenemisele, millele lisanduvad mitmesugused konkreetsed näitajad, mis võimaldavad mõõta olukorra tõsidust konkreetsetel juhtudel.

Nimetatud suuniste punkti 2.1 esimese lõigu sõnastus võimaldab väita, et komisjoni poolt olukorra muutumise näitajate tähtsustamine ei tähenda ilmtingimata seda, et muud kriteeriumid, nt näitajad, mis tuginevad keskmisele näitajale, ei oleks asjakohased. Igal juhul on seesugused näitajad asjakohased vaid juhul, kui need võimaldavad konstateerida abikõlblike ettevõtete tõsiste ja tõendatud raskuste olemasolu. Vastasel juhul ei saa sellist abi pidada neile ettevõtetele ning EÜ artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud eesmärgi elluviimiseks vajalikuks.

(vt punktid 108, 111)

11. Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punkti 2.4 teises taandes on märgitud, et kui ümberkorraldamise abiprojektiga hõlmatud ettevõtted asuvad abisaavas piirkonnas, võtab komisjon suuniste punktis 3.2.3 märgitud viisil arvesse EÜ artikli 87 lõike 3 punktides a ja c nimetatud piirkondlikke kaalutlusi. Viimati nimetatud punkt, mille pealkiri on „Ümberkorraldamise abile abisaavates piirkondades kohaldatavad eritingimused”, näeb ette, et kui raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamise abikava projekt puudutab abisaavat või ebasoodsas olukorras olevat piirkonda, peab komisjon seda arvestama ning kohaldab suunistega sätestatud tootmise vähendamise nõuet paindlikult, kui piirkondliku arengu vajadus seda õigustab, vaatamata kõnealuse sektori struktuurilisele ületootmisele.

Seevastu ei ilmne sellest, et kui uue abiprojektiga hõlmatud sektoris ei esine ületootmist ja kui komisjon loobub selle tulemusena abikõlblike ettevõtete suhtes tootmise vähendamise nõude kehtestamisest, tuleks seda projekti ainuüksi sellest asjaolust lähtudes pidada ühisturuga kooskõlas olevaks.

Vastupidi, tegelikult on endiselt vajalik, et projekt vastaks raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste punktis 3.2.1 kehtestatud põhimõttele, mille kohaselt saab uut ümberkorraldamise abiprojekti lubada vaid siis, kui saab tõendada, et see on ühenduse huvides ning seega vastab suuniste punktis 3.2.2 kehtestatud elujõulisuse taastamise, konkurentsi lubamatu kahjustamise vältimise ja proportsionaalsuse tingimustele. Kuigi komisjon võib selles osas olla „paindlik”, ei või ta „lubada kõike” vastavalt juhiste punkti 3.2.3 sõnastusele.

(vt punktid 115-117)

12. Et raskustes oleva ettevõtte ümberkorraldamiseks antavat abi käsitlevat projekti saaks pidada EÜ artikli 87 lõike 3 punkti c kohaselt ühisturuga kokkusobivaks, peab sellele olema lisatud ümberkorraldamise kava, mis on mõeldud ettevõtte tegevuse vähendamiseks või ümberkorraldamiseks.

Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste punkt 3.2.2, millega seda nõuet rakendatakse, näeb ette, et ümberkorraldamise kava peab vastama kolmele sisulisele tingimusele. Esiteks on kohustuslik, et see võimaldaks abisaajal ettevõttel mõistliku tähtaja jooksul ja realistlike eelduste kohaselt oma elujõulisus taastada (punkti 3.2.2 alapunkt i), teiseks peab see välistama lubamatud konkurentsimoonutused (punkti 3.2.2 alapunkt ii) ning kolmandaks peavad ümberkorraldamise kulud ja tulud olema proportsionaalsed (punkti 3.2.2 alapunkt iii). Kuna need tingimused on kumulatiivsed, siis peab komisjon tunnistama ümberkorraldamise abiprojekti kokkusobimatuks, kui kasvõi üks neist tingimustest on täitmata. Lisaks peab asjakohane liikmesriik komisjoniga tehtava koostöökohustuse täitmiseks esitama kogu teabe, mis võimaldab sel institutsioonil kontrollida, kas need tingimused on täidetud.

Kuna ilmselgelt ei saa komisjon anda hinnangut üheainsa väite alusel, kui liikmesriik ei ole edastanud infot, mis võimaldaks komisjonil veenduda, et projekti puhul on üks eespool nimetatud suuniste punktis 3.2.2 toodud kumulatiivsetest tingimustest täidetud, ja seda vaatamata institutsiooni korduvalt väljendatud taotlustele, on tal õigus asuda seisukohale, et tema käsutuses olev info ei võimalda tal järeldada, et projekti puhul oleks see tingimus täidetud, ning seega teha otsus, et projekt on ühisturuga kokkusobimatu, ilma et oleks vaja uurida muid selles punktis loetletud tingimusi.

(vt punktid 126‑129, 137, 142‑143, 149)

13. Euroopa Kohtu põhikirja artikli 40 neljas lõik ja Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 116 lõige 4 annavad menetlusse astujale õiguse esitada sõltumatult nii argumente kui ka väiteid, kuid seda osas, kus need toetavad kohtuasja ühe poole nõudeid ega ole hageja ja kostja vahelise vaidluse aluseks olevate kaalutluste kontekstiga niivõrd mitteseotud, et muudaksid kohtuvaidluse eset.

Seega peab Esimese Astme Kohus menetlusse astuja väidete vastuvõetavuse üle otsustamiseks kontrollima, kas need on seotud poolte määratletud vaidluse esemega.

Kuna tegemist on hagiga, mille esitas territoriaalne haldusüksus ning mis puudutab majandussektori ümberkorraldamise abikava kokkusobivust ühisturuga, siis ei saa vastu vaielda asjaolule, et ettevõtted, mis võivad selle korra alusel abi saada, ning nende esindajad võivad täiendada hagejaks oleva haldusüksuse esitatud argumente, eelkõige seoses raskustega, mille lahendamiseks oli abi mõeldud, ja seoses abi võimaliku avaldatava mõjuga. Seega ei tohi nende esitatud väidete seost vaidluse esemega hinnata kitsendavalt.

(vt punktid 151‑154, 193, 195)

14. Esimese Astme Kohus peab menetlusse astuja esitatud väidete vastuvõetavuse üle otsustamiseks kontrollima, kas need on seotud poolte määratletud vaidlusesemega.

Pealegi, kui ilmneb, et väide, mille seos vaidlusesemega on vaieldav, tuleb mõnel muul põhjusel vastuvõetamatuse või põhjendamatuse tõttu igal juhul tagasi lükata, võib kohus selle väite tagasi lükata, ilma et ta otsustaks, kas menetlusse astuja on ületanud kohtuasja ühe poole nõuete toetamise piire.

(vt punktid 153, 188)

15. EÜ artikli 87 lõike 2 punkt b kehtestab erandi abi ühisturuga kokkusobimatuse üldpõhimõttest ning sellisena tuleb seda kitsalt tõlgendada, st nii, et selle sätte kohaldamise aluseks võib olla üksnes kahju, mis on tekitatud otseselt loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tagajärjel. Pealegi peab kohus riigiabi käsitleva komisjoni otsuse seaduslikkust hindama teabe alusel, mis oli või sai olla institutsioonile otsuse tegemise ajal kättesaadav.

Seega ei saa komisjonile süüks panna, et ta leidis, et projekt ei ole mõeldud abi andmiseks EÜ artikli 87 lõike 2 punkti b alusel, ning jättis selle sätte kohaldamata, kui haldusmenetluse ajal vahetatud kirjade analüüsist nähtub, et liikmesriigi ametiasutused ei näidanud ega tõendanud ühelgi korral komisjonile, et projektiga rakendatakse EÜ artikli 87 lõike 2 punktis b nimetatud kahju korvamiseks mõeldud abi.

(vt punktid 165‑166, 168)

16. Hinnates, kas uue abi projekti, mis puudutab abisaavas või ebasoodsas olukorras olevas piirkonnas asuvate ettevõtjate ümberkorraldamist, saab EÜ artikli 87 lõike 3 punktis c ette nähtud erandi kohaselt ühisturuga kokkusobivaks tunnistada, peab komisjon EÜ artiklit 158 võtma arvesse raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate suuniste punkti 1.3 teises lõigus ja punktis 3.2.3 kirjeldatud viisil.

Sellegipoolest ei tähenda asjaolu, et uue abi projekt, millega taotletakse mõnes muus asutamislepingu sättes kehtestatud eesmärkide täitmist kui asjassepuutuva liikmesriigi viidatud EÜ artikli 87 lõikes 3 ette nähtud erand, iseenesest seda, et projekt vastab tingimustele, mis on vajalikud selle erandi kohaldamiseks.

(vt punktid 172, 175)

17. Seda, kas komisjoni otsus, millega on leitud, et uus abi ei vasta EÜ artikli 87 lõike 3 punktis c toodud erandi jaoks sätestatud tingimustele, on seaduslik, tuleb hinnata üksnes selle sätte alusel. Seega tuleb viide komisjoni varasemale otsusetegemise praktikale, isegi eeldusel, et selline praktika eksisteerib, lükata tagasi, kuna sel puudub sisu.

(vt punkt 177)

18. Õigusvastasuse vastuväidet, mida võib käsitleda nõuete toetuseks esitatud väitena, peab Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 116 lõike 4 punkti b kohaselt põhjendama selle esitaja. Abstraktne väide, millele ei ole lisatud piisavalt selget ja täpset infot, mis võimaldaks pooltel sellele vastata ning Esimese Astme Kohtul seda kontrollida, ei vasta nimetatud kodukorras ette nähtud miinimumnõudele ning tuleb seega vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata.

(vt punktid 186, 188)