Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Euroopa majandushuviühingu esitatud hagi – Vastuvõetamatus

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

2. Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Otsene puutumus – Kriteeriumid – Nõukogu otsus, millega võetakse vastu EMP Ühiskomitee otsuse projekt – Euroopa majandushuviühingu otsene puutumus – Puudumine

(EÜ artikli 230 neljas lõik; EMP lepingu II lisa, mida on muudetud EMP Ühiskomitee otsusega nr 59/2004)

3. Õigusvastasuse väide – Täiendav olemus – Põhimõtteliselt vastuvõetamatu hagi – Vastuväite vastuvõetamatus

(EÜ artikkel 241)

4. Menetlus – Hagiavaldus – Vorminõuded – Vaidluse eseme määratlemine – Ülevaade fakti- ja õigusväidetest – Hagi ühenduse institutsiooni poolt tekitatud kahju hüvitamise nõudes

(Euroopa Kohtu põhikirja artikkel 21; Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punkt c)

Summary

1. Ühing, mis on asutatud teatud kategooria õigussubjektide kollektiivsete huvide edendamiseks, ei ole isiklikult puudutatud aktiga, mis puudutab selle kategooria õigussubjektide üldiseid huve, kuid ei puuduta neid isiklikult. See vastus kehtib ka juhul, kui Euroopa majandushuviühing on asutatud teatud kategooria ettevõtete huvide esindamiseks ja kaitseks, mistõttu on selle roll seega analoogne ühingu rolliga. Ühingu, kelle liikmeid nimetatud akt otseselt ja isiklikult ei puuduta, esitatud hagi vastuvõetavus võib küll olla õigustatud eriliste asjaolude esinemise tõttu, nagu ühingu roll menetluses, mille tulemusel on vastu võetud õigusakt EÜ artikli 230 mõttes, eeskätt kuna see akt on mõjutanud ühingu positsiooni läbirääkijana; siiski ei ole sellega tegemist juhul, kui hagejast ühingul ei ole olnud läbirääkija rolli ning kui asjaomane eeskiri ei anna talle mingisugust menetlusõigust.

(vt punktid 38, 40)

2. Selleks et ühenduse akt puudutaks isikut otseselt EÜ artikli 230 neljanda lõigu tähenduses, peab see akt mõjutama otseselt isiku õiguslikku olukorda ning akti rakendamine peab olema automaatne ning tulenema üksnes ühenduse eeskirjast, ilma et oleks vaja kohaldada teisi vahepealseid norme. Siiski ei katke otsene seos ühenduse õigusakti ja hageja vahel juhul, kui liikmesriigil ei ole endal mingisugust kaalutlusõigust, ning teatud juhtudel, kui liikmesriik rakendab ühenduse õigusakti kohaldamiseks võetud meetmeid olukorras, kus nimetatud akt annab liikmesriigile õiguse ainult ühel viisil tegutsemiseks, ei tähenda see tingimata selle otsese seose katkemist.

Selles osas ei saa nõukogu, kes võttis vastu EMP Ühiskomitee otsuse nr 59/2004 projekti, millega muudetakse EMP lepingu II lisa ning mis näeb akrüülamiidi osas ette Norrat soodustava erandi direktiivi 67/548 artiklist 30, pidada erandit lubanud institutsiooniks, vaid üksnes üheks osalejaks ühiskomitee otsuse tegemisel. Seega ei saa see nõukogu otsus mõjutada otseselt Euroopa majandushuviühingut, kes esindab sünteetiliste koagulantide ja flokulantide tootjaid. Nõukogu otsuse tegemise ajal ei olnud tegelikku õiguslikku kindlust selles, kas ühiskomitee otsus – nõukogu otsuse ja Norra meetmete vahel asuv vahepealne akt – võetakse vastu, kuna nimetatud erandite tegemine oleks samamoodi võidud ka komiteesse kuuluvate lepinguosaliste esindajate hääletuse tulemusel kõrvale jätta. Peale selle oli Norra ametivõimudel täielik vabadus otsustada, kas nad kasutavad erandite tegemise võimalust, mida ühiskomitee otsus neile võimalikult annaks. Seega katkes nõukogu otsuse ja Norra meetmete vaheline otsene seos.

(vt punktid 43, 45)

3. EÜ artikliga 241 antud võimalus nõuda, et õigusvastaseks tunnistataks meede, mis on vaidlustatud akti õiguslik alus, ei kujuta endast autonoomset hagi esitamise õigust, vaid seda saab kasutada üksnes täiendavalt, mistõttu põhinõude vastuvõetamatusega kaasneb ka õigusvastasuse väite vastuvõetamatus.

(vt punkt 49)

4. Kodukorra artikli 44 lõike 1 punkti c kohaselt tuleb hagiavalduses märkida hagi ese ja ülevaade fakti- ja õigusväidetest. Nende nõuete täitmiseks peab ühenduse institutsiooni poolt väidetavalt tekitatud kahju hüvitamist taotlev hagiavaldus sisaldama andmeid, mis võimaldaksid määratleda hageja poolt institutsioonile etteheidetavat käitumist, põhjuseid, mille alusel hageja arvates esineb põhjuslik seos selle käitumise ja väidetavalt talle tekkinud kahju vahel, ning selle kahju olemust ja ulatust. Määratlemata kahju hüvitamise nõue ei ole piisavalt täpne, mistõttu tuleb seda pidada vastuvõetamatuks.

Hageja võib küll jätta välja arvutamata väidetavalt kantud kahju summa, kuid ta peab siiski selgelt välja tooma need asjaolud, mis võimaldavad hinnata kahju olemust ja ulatust, selleks et kostja saaks ennast kaitsta. Sellisel juhul ei kahjusta hagiavalduses arvandmete puudumine teise poole kaitseõigusi.

(vt punktid 54 ja 55)