Keywords

Summary



Keywords

1. Ajutiste meetmete kohaldamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Fumus boni iuris – Kumuleeruvad tingimused – Kõikide asjaomaste huvide kaalumine

(EÜ artikkel 243; Esimese Astme Kohtu kodukord, artik1i 104 lõige 2)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Otsuse kohaldamise peatamine hankemenetluses

(EÜ artikkel 242)

3. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Otsuse kohaldamise peatamine hankemenetluses

(EÜ artikkel 242)

4. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Otsuse kohaldamise peatamine hankemenetluses

(EÜ artikkel 242)

Summary

1. Kodukorra artikli 104 lõige 2 sätestab, et ajutiste meetmete kohaldamise taotluses tuleb nimetada hagi ese, kiireloomulisust põhjendavad asjaolud ning fakti‑ ja õigusväited, mis esmapilgul õigustavad ( fumus boni iuris ) taotletava ajutise meetme kohaldamist. Need tingimused on kumulatiivsed, mistõttu tuleb ajutiste meetmete kohaldamise taotlus jätta rahuldamata, kui mõni nendest ei ole täidetud. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik kaalub vajaduse korral ka asjaga seotud huve. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustaval kohtunikul on ulatuslik kaalutlusõigus ning ta võib konkreetsete asjaolude alusel vabalt otsustada, kuidas ja mis järjekorras nende erinevate eelduste esinemist tuleb kontrollida, kuna mitte ükski ühenduse õigusnorm ei määra, millises korras peab kohtunik otsustama ajutiste meetmete võtmise vajalikkuse üle.

(vt punktid 26 ja 27)

2. Kuigi ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik ei saa eelnevalt nende meetmete üle otsustada, mida komisjon võib otsuse võimaliku tühistamise korral kohaldada, tähendab üldine põhimõte õigusest tegelikule ja tõhusale kohtulikule kaitsele seda, et õigussubjektide esialgne õiguskaitse võidakse kindlustada, kui see on vajalik tulevikus tehtava otsuse täieliku toime tagamiseks, et vältida lünka ühenduse kohtute poolt tagatavas kohtulikus kaitses.

Ajutiste meetmete kohaldamise menetluses seoses hankemenetlusega tuleb seega uurida, kas pärast võimalikku tühistavat kohtuotsust saab komisjon uue hankemenetluse korraldamisega hageja väidetava kahju heastada, ja eitava vastuse korral tuleb hinnata, kas kahju on võimalik hüvitada.

(vt punktid 104–105 ja 107)

3. Kui hageja on kaotanud võimaluse sõlmida ühenduse hankemenetluse esemeks olev leping ja kui seda kaotust on väga raske või isegi võimatu määratleda ning järelikult kaotusest tulenevat kahju nõutava täpsusega hinnata, siis võib sellist kaotust pidada kahjuks, mida on samaväärsega korvata väga raske. Nii on see ka juhul, kui kohtuasja asjaolusid arvestades on väga raske määrata konkurentsieelise väärtust ja järelikult selle lepingu sõlmimise võimaluse kaotusest tulenevat kahju piisavalt täpselt hinnata.

(vt punktid 118 ja 127)

4. Riigihankelepingu sõlmimise ja selle täitmise võimaluse kaotus on kõnealuses hankemenetluses väljajäämise lahutamatu osa ning seda ei saa iseenesest – sõltumata sellest, kuidas väidetava kahju suurust igal konkreetselt juhul hinnatakse – lugeda suureks kahjuks. Sellest tulenevalt on riigihankemenetluses suur kahju see, et hageja on kaotanud võimaluse hankelepingu sõlmimiseks ja selle täitmiseks tingimusel, et hageja on õiguslikult piisavalt tõendanud, et ta oleks võinud selles hankemenetluses hankelepingu sõlmimise ja täitmisega seoses saada üsnagi märkimisväärseid eeliseid.

Kui taotleja on ettevõtja, tuleb materiaalse kahju suurust hinnata eelkõige ettevõtja suurusest lähtudes; samas ei saa siiski välistada, et kahju suurust tuleb hinnata ka teiste kriteeriumide alusel, nagu turuosadele avalduva mõju suurus või ettevõtja konkurentsiseisundi muutuse ulatus.

(vt punktid 131–132, 134 ja 135)