Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusvastasuse väide – Juhuslik iseloom – Riigisiseses kohtus dumpinguvastase määruse õiguspärasuse vaidlustamine ettevõtja poolt, kellel on õigus esitada selle määruse peale tühistamishagi, kuid kes ei ole seda õigust kasutanud – Võimatus tugineda täiendavalt dumpinguvastase määruse kehtetusele

(EÜ artikli 230 neljas lõik ja EÜ artikli 234 punkt b)

2. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise määrus – Kolmandate riikide tootjad ja eksportijad – Ühenduse importijad ja majandustegevuses osalejad, kellel on tootjatega erisuhted

(EÜ artikli 230 neljas lõik; nõukogu määrus nr 384/96, artikli 3 lõiked 5, 6 ja 7)

3. Eelotsuse küsimused – Kehtivuse hindamine – Sellise määruse kehtivuse küsimus, mida ei ole vaidlustatud EÜ artikli 230 alusel – Põhikohtuasjas esitatud kaebus, mille on esitanud äriühing, kellel ei ole ilmselgelt õigust esitada tühistamishagi – Vastuvõetavus

(EÜ artikli 230 neljas lõik ja EÜ artikli 234 punkt b)

4. Ühine kaubanduspoliitika – Dumpinguvastane kaitse – Kahju – Institutsioonide kaalutlusõigus – Põhjusliku seose kindlakstegemine – Institutsioonide kohustused – Dumpinguga mitteseotud tegurite arvessevõtmine – Nende tegurite mõju põhjusliku seose kindlakstegemisele

(Nõukogu määrus nr 384/96, artikli 3 lõiked 5, 6 ja 7, ning määrus nr 2320/97)

Summary

1. Vt otsuse tekst.

(vt punkt 18)

2. Vt otsuse tekst.

(vt punktid 19–22)

3. Üldpõhimõte, mille eesmärk on tagada kõigile võimalus vaidlustada nende kahjuks tehtud otsuse aluseks olnud ühenduse õigusakt, ei välista mitte kuidagi seda, et määrus muutub lõplikuks selle üksikisiku suhtes, kelle suhtes tuleb seda otsust käsitada kui üksikakti, mille tühistamist ta oleks vähimagi kahtluseta saanud EÜ artikli 230 alusel nõuda ning mis takistab sel isikul siseriiklikus kohtus tugineda selle määruse õigusvastasusele.

Duminguvastase kaitse küsimustes saab siiski ettevõtja, kes ei ole piisavalt seotud eksportijatega ja kes ei ole erilises olukorras, mis teda kõigist teistest ettevõtjatest eristab, esitada selleks, et järeldada, et lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise määrus puudutab teda EÜ artikli 230 tähenduses otseselt ja isiklikult, riigisiseses kohtus selle määruse vastu õigusvastasuse väite, kui nimetatud määrus on selle ettevõtja kahjuks tehtud otsuse aluseks. Sellises olukorras ei ole riigisisene kohus tegelikult seotud dumpinguvastase tollimaksu lõpliku olemusega.

(vt punktid 18, 26 ja 29)

4. Kaubanduse kaitsemeetmete valdkonnas on ühenduse tootmisharule kahju põhjustavate tegurite kindlaksmääramisel liidu institutsioonide kohustus uurida, kas kahju, millele nad kavatsevad oma järeldused rajada, tuleneb tegelikult dumpinguhinnaga impordist, ja välistada kogu muudest teguritest põhjustatud kahju, eelkõige see kahju, mille põhjuseks on ühenduse tootjate enda käitumine. Samuti peavad nad kontrollima, et nende muude tegurite põhjustatud kahju ei võetaks arvesse kahju tuvastamisel määruse nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, artikli 3 lõike 7 tähenduses ja et seetõttu ei ületaks kehtestatud tollimaks dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku.

Kuna aga ajal, mil võeti vastu määrus nr 2320/97 – teatavate Ungarist, Poolast, Venemaalt, Tšehhist, Rumeeniast ning Slovakkiast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmbluseta torude impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta, millega tühistatakse määrus nr 1189/93 ning lõpetatakse menetluse kohaldamine seoses sellise Horvaatiast pärineva impordi suhtes –, ei olnud veel vastu võetud komisjoni otsus, mis käsitleb määrusega kaitstud turuga samal turul tegutsevate ühenduse ettevõtjate võimalikku konkurentsivastast käitumist, siis ei saa seda komisjoni otsust pidada algmääruse nr 384/96 artikli 3 lõike 7 tähenduses teadaolevaks teguriks, mida nõukogu oleks pidanud arvesse võtma ühenduse tootmisharule tekitatud kahju tuvastamisel, et põhjendada dumpinguvastast meedet. Komisjoni alustatud uurimise üksnes ettevalmistav olemus ja see, et see on suunatud konkurentsieeskirjade võimalike rikkumiste tuvastamisele, on vastuolus sellega, et konkurentsivastast käitumist saaks pidada vähemalt selle uurimise lõpuni tõendatuks ja ühenduse tööstusharu kahjustavaks.

(vt punktid 35–41 ja 43–45)