Määruse nr 2038/1999 artikli 33 lõike 1 punkti d kohaselt võrdub keskmine kahjum toetuste kogusumma ja maksude kogusumma vahega kõnealusel turustusaastal täidetavate ekspordikohustuste kogutonnimääralt (vt selle kohta kohtuotsused, 8.5.2008, Zuckerfabrik Jülich jt, C‑5/06 ja C‑23/06–C‑36/06 , EU:C:2008:260 , punkt 46 ning 27.9.2012, Zuckerfabrik Jülich jt, C‑113/10, C‑147/10 ja C‑234/10 , EU:C:2012:591 , punkt 39 ). Mõistega „kõnealusel turustusaastal täidetavad ekspordikohustused“, mille tonnaaž kujutab endast määruse nr 2038/1999 artikli 33 lõike 1 punkti d kohaldamisel suhtearvutustehte nimetajat, mis võimaldab arvutada keskmise kahjumi, on hõlmatud kõik nimetatud määruse artikli 33 kohaldamisalasse kuuluvate toodete kogused, mis on mõeldud eksportimiseks Euroopa Ühendusest, ja küsimusel, kas ekspordiks mõeldud toodete kogustega seoses on antud eksporditoetust või mitte, ei ole selle mõistega seoses mingit tähtsust (vt selle kohta kohtuotsus, 8.5.2008, Zuckerfabrik Jülich jt, C‑5/06 ja C‑23/06–C‑36/06 , EU:C:2008:260 , punktid 49 – 51 ).

Eelnevast tulenevalt tuleb vastata teisele küsimusele, et määruse nr 2038/1999 artikli 33 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et toodangumaksude kogusumma arvutamiseks tuleb võtta arvesse keskmist kahjumit, mis on arvutatud jagades kõikide sellele sättele vastavate toodete eksporditoetuste tegelike kulude kogusumma selliste eksporditud toodete koguste kogusummaga, olenemata sellest, kas seoses viimati mainitud kogustega maksti tegelikult toetusi või mitte.

Tuleb märkida, et määruse nr 2038/1999 ja eelkõige selle artikli 33 alusel, arvutatakse toodangumaksud kogukahjumi alusel (vt selle kohta kohtuotsus, 8.5.2008, Zuckerfabrik Jülich jt, C‑5/06 ja C‑23/06–C‑36/06 , EU:C:2008:260 , punkt 41 ) Lisaks tuleneb nimetatud määruse artikli 33 lõike 2 punktist c, et kogukahjum saadakse, korrutades eksporditava ülejäägi keskmise kahjumiga. Seega toob keskmise kahjumi suuremana määratlemine vältimatult kaasa kogukahjumi suuremana määratlemise ja seega liiga kõrgete toodangumaksude fikseerimise (kohtuotsus, 27.09.2012, Zuckerfabrik Jülich jt, C‑113/10, C‑147/10 ja C‑234/10 , EU:C:2012:591 , punkt 47 ). Keskmine kahjum määruse nr 2038/1999 artikli 33 lõike 2 punkti b tähenduses arvutatakse vastavalt arvutusreeglile sama määruse artikli 33 lõike 1 punkti d teises lõigus.

Komisjoni 12. oktoobri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2267/2000, millega määratakse kindlaks 1999/2000. turustusaastal kehtivad põhitoodangumaksud ja lisamaksu arvutamise koefitsient suhkrusektoris, ning komisjoni 11. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1993/2001, millega määratakse kindlaks 2000/2001. turustusaastal kehtivad põhitoodangumaksud suhkrusektoris, on kehtetud.

Oluline on meenutada, et Euroopa Kohus on sedastanud, et komisjoni kasutatud arvutusmeetod komisjoni 3. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1193/2009, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1762/2003, (EÜ) nr 1775/2004, (EÜ) nr 1686/2005 ja (EÜ) nr 164/2007 ning millega määratakse kindlaks turustusaastatel 2002/2003, 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 kehtivad toodangumaksud suhkrusektoris (ELT 2009, L 321, lk 1), ette nähtud suhkrusektori toodangumaksude kindlaksmääramiseks ei rajanenud enam arvestamisel nende eksporditoetustega, mida makstakse, et tagada töödeldud toodetes sisalduvate, ekspordikohustusega hõlmatud suhkrukoguste müük. Euroopa Kohus on nimelt asunud seisukohale, et see arvutusmeetod seisneb selles, et kõigile neile kogustele omistatakse teoreetiline toetussumma, mis tuleneb komisjoni poolt perioodiliselt kindlaksmääratavate summade keskmisest, sõltumata sellest, kas toetust tegelikult makstakse ja milline on selle toetuse tegelik summa (kohtuotsus, 27.9.2012, Zuckerfabrik Jülich jt, C‑113/10, C‑147/10 ja C‑234/10, EU:C:2012:591, punkt 48). Sellise teoreetilise toetussumma kasutamisel suhtearvutustehte lugejana keskmise kahjumi arvutamisel toob lugeja suurendamine vältimatult kaasa keskmise kahjumi suurendamise, seega ka kogukahjumi suurendamise vastuolus määruse nr 1260/2001 artikli 15 lõikega 1 (vt selle kohta kohtuotsus, 27.9.2012, Zuckerfabrik Jülich jt, C‑113/10, C‑147/10 ja C‑234/10, EU:C:2012:591, punkt 50).

Kuid on selge, et komisjoni kasutatud arvutusmeetod määrustes nr 2267/2000 ja nr 1993/2001 ette nähtud suhkrusektori toodangumaksu kindlaksmääramiseks ei rajanenud enam arvestamisel nende eksporditoetuste tegeliku summaga, mida makstakse, et tagada töödeldud toodetes sisalduvate, ekspordikohustusega hõlmatud suhkrukoguste müük. Niivõrd kui selline arvutusmeetod viitas käesoleva kohtuotsuse punktis 28 meenutatud põhjustel keskmise kahjumi ja seega ka kogukahjumi suuremana määratlemisele, tuleb seda samuti vaadelda vastuolus olevana määruse nr 2038/1999 artikli 33 lõikega 1.

(vt punktid 27, 28, 30–32 ja resolutsiooni punkt 3)