EUROPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

8. detsember 2014

Michael Cwik

versus

Euroopa Komisjon

„Avalik teenistus — Ametnikud — Hindamine — Hindamisaruanne — Hindamisperiood 1995/1997 — Esimese Astme Kohtu otsuse täitmine — Hindamisaruande tühistamise taotlus — Ühise aruandekomitee poole pöördumata jätmine — Hindamisaruande koostamisega viivitamine — Kahju hüvitamise nõue”

Ese:

ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega M. Cwik palub esiteks tühistada Euroopa Komisjoni 12. märtsi 2012. aasta otsuse, millega kohtuotsust Cwik vs. komisjon (T‑155/03, T‑157/03 ja T‑331/03, EU:T:2005:447, edaspidi kohtuotsus Cwik”) täites lõplikult koostati hindamisaruanne ajavahemiku 1. juuli 1995 kuni 30. juuni 1997 kohta, ja – niivõrd kui see on vajalik – tühistada 4. oktoobri 2012. aasta otsus jätta rahuldamata tema kaebus 12. märtsi 2012. aasta otsuse peale, ja teiseks mõista komisjonilt välja hüvitis mittevaralise ja varalise kahju eest, mis hageja hinnangul talle on tekitatud.

Otsus:

Tühistada Euroopa Komisjoni 12. märtsi 2012. aasta otsus, millega lõplikult koostati M. Cwiki perioodi 1995/1997 hindamisaruanne. Mõista Euroopa Komisjonilt M. Cwikile tekitatud mittevaralise kahju eest välja hüvitis summas 15000 eurot. Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja M. Cwiki kohtukulud.

Kokkuvõte

Seoses ametniku või endise ametniku huviga nõuda hindamisaruande tühistamist tuleb märkida, et hindamisaruandel on üldjuhul mõju hinnatava isiku huvile ainult kuni selle isiku teenistuse lõppemiseni ja pärast teenistuse lõppemist ei ole ametnikul enam huvi hindamisaruande vastu esitatud hagi menetlemise jätkumise vastu, välja arvatud juhul, kui ta tõendab sellise erakorralise asjaolu olemasolu, millest tingituna on tal tegelik isiklik huvi aruande tühistamiseks. Kui endise ametniku hagis väidetakse, et pärast tema pensionileminekut tehtud kohtuotsust, milles liidu kohus on tühistanud hindamisaruande, mis on vaidlustatud ajal, mil ametnik oli veel teenistuses, täidetakse ebaõigesti, tähendaks keeldumine tunnustada tema põhjendatud huvi uue aruande tühistamise vastu tema õiguse tühistava kohtuotsuse nõuetekohasele täitmisele eiramist ja rikuks seeläbi tema õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Lisaks, kuivõrd hageja nõuab hüvitist mittevaralise kahju eest, mis talle on tekitatud kuue ja poole aastase hilinemise eest, mis nimetatud kohtuotsuse täitmisel kulus uue hindamisaruande koostamiseks, tuleb tõdeda, et tegemist on märkimisväärse hilinemisega, mis võis talle kahju tekitada. Neil asjaoludel esineb erakorraline asjaolu, mis õigustab isikliku tegeliku põhjendatud huvi olemasolu uue hindamisaruande tühistamise vastu. (vt punktid 59 ja 62–64) Viited: Esimese Astme Kohus: kohtumäärus N vs. komisjon, T‑97/94, EU:T:1998:270, punkt 26, ja kohtuotsus Dionyssopoulou vs. nõukogu, T‑105/03, EU:T:2005:189, punkt 20.

Arvestades seda, kui oluline on hinnatava ametniku õigus sellele, et tema kohta koostatud aruande vaatab läbi sellel otstarbel moodustatud ühine aruandekomitee, rikub komisjoni kehtestatud hindamissüsteemi raames endise ametniku kohta pärast liidu kohtu tühistavat kohtuotsust koostatud hindamisaruanne olulisi menetlusnorme, kahjustades huvitatud isiku õigusi ja mõjutades aruande kehtivust, juhul kui ühisele aruandekomiteele ei ole isegi edastatud huvitatud isiku toimikut, et nimetatud komitee saaks teha otsuse hindamismenetluse ja uue aruande sisu kohta, kuna komisjon ei ole selle komitee liikmeid kokku kutsunud. Seda järeldust ei väära tõsiasi, et isikud, kes olid hindamisaruandega hõlmatud ajavahemikul ühise aruandekomitee liikmed, on surnud või pensionile läinud, et ad hoc ühise aruandekomitee moodustamist ei ole kohaldatavates üldistes rakendussätetes ette nähtud või et ühise aruandekomitee järglaseks oleva ühise hindamiskomitee poole ei ole võimalik pöörduda. Nimelt peab institutsioon selleks, et täita temale ELTL artikliga 266 pandud kohustust, võtma konkreetsed meetmed, mis kõrvaldaks asjaomase isiku suhtes toime pandud rikkumise tagajärjed, ning ta ei saa selle kohustuse täitmatajätmiseks tugineda praktilistele raskustele, mida võib kaasa tuua hageja sellise õigusliku olukorra taastamine, milles ta oli enne tühistatud akti andmist. Üksnes täiendavalt, kui otsuse tühistanud kohtuotsuse täitmine osutub iseäranis raskeks, kohustab hoolitsemiskohustus komisjoni hagejat neist raskustest viivitamatult teavitama ja alustama hagejaga suhtlemist viimasele tekitatud kahju eest õiglases hüvitises kokkuleppimiseks. See kohustus kehtib eriti juhul, kui tegemist on endise ametniku kohta nõuetekohase hindamisaruande koostamisega hindamisperioodiks, millest on möödunud peaaegu 20 aastat, kuna nimetatud aruannet ei võeta arvesse hageja võimalikuks edutamiseks või tema karjääri taastamiseks, sest sellele hindamisperioodile järgnenud edutamisperioodid, mille käigus hagejat oleks võinud edutada, on juba ammu lõppenud. (vt punktid 74, 77, 79, 80, 84 ja 123) Viited: Euroopa Kohus: kohtuotsus Gordon vs. komisjon, C‑198/07 P, EU:C:2008:761, punkt 72. Esimese Astme Kohus: kohtuotsused Meskens vs. parlament, T‑84/91, EU:T:1992:103, punkt 78, ja C vs. komisjon, T‑166/04, EU:T:2007:24, punkt 52. Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus Andres jt vs. EKP, F‑15/05, EU:F:2008:81, punkt 132 ja seal viidatud kohtupraktika.

Selleks et ühine aruandekomitee saaks hindamismenetluse kohta anda kõiki asjaolusid arvestava arvamuse, ei ole nõutav, et selle liikmetel oleks varasem kogemus rohkearvuliste sisekaebustega, iseäranis selleks, et olla võimeline hindama menetluse õiglust ja objektiivsust. Niisuguse hindamismenetluse õigluse ja objektiivsuse hindamiseks peab ühine aruandekomitee uurima vaidlusaluse aruande koostamiseks toimunud hindamismenetlust ja võrdlema seda teiste hindamisaruannete koostamiseks toimunud menetlustega, ilma et seejuures oleks nõutav, et neid menetluste kohta oleks esitatud kaebust ühisele aruandekomiteele. Nõue, et ühine aruandekomitee annaks arvamuse ainult juhul, kui talle on esitatud arvukalt kaebusi, piiraks ametnike õigust nõuda ühise aruandekomitee sekkumist. (vt punkt 87)