ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Menetlus – Uute väidete esitamine menetluse käigus – Tingimused

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 35 lõike 1 punktid d ja e ning artikkel 43)

2. Ametnikud – Haiguspuhkus – Tervisekontroll – Tervisekontrolli tulemuste vaidlustamine

(Personalieeskirjad, artikli 59 lõike 1 viies lõik ja artikli 60 esimene lõik)

3. Ametnikud – Haiguspuhkus – Tervisekontroll – Puudumise põhjendamatuse tuvastamine

(Personalieeskirjad, artikli 59 lõike 1 neljas ja viies lõik ning artikli 60 esimene lõik)

1. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 35 lõike 1 punktide d ja e koosmõjust artikliga 43 tuleneb, et hagiavalduses tuleb märkida hagi ese ning väited ja faktilised ja õiguslikud argumendid, millele hageja tugineb, ning et menetluse käigus ei või esitada uusi väiteid, välja arvatud juhul, kui need tuginevad faktilistele ja õiguslikele asjaoludele, mis on tulnud ilmsiks menetluse käigus. Samas tuleb tunnistada vastuvõetavaks väide, millega otseselt või kaudselt täiendatakse varem esitatud hagiavalduse väidet ja millel on varem esitatud väitega otsene seos.

(vt punkt 53)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: 26. aprill 2006, kohtuasi F‑16/05: Falcione vs. komisjon (EKL AT 2006, lk I‑A‑1‑3 ja II‑A‑1‑7, punkt 65); 30. juuni 2006, kohtuasi F‑87/05 : Ott jt vs. komisjon, (EKL AT 2006, lk I‑A‑1‑73 ja II‑A‑1‑263, punkt 74).

2. Personalieeskirjade artikli 59 lõike 1 viiendas lõigus ette nähtud sõltumatult arstilt arvamuse küsimise menetlus, mida võib kasutada ametnik, kes soovib vaidlustada teda puudutava tervisekontrolli tulemused, vastab ühenduse seadusandja soovile selgitada puudumiste kontrolli ja arstitõendite esitamise menetlusi. Selle eesmärgiga oleks vastuolus, kui ametnikul oleks väljaspool selleks ettenähtud menetlust õigus kritiseerida tervisekontrolli tulemusi, isegi kui ta teeks seda, esitades hagi sellise akti vastu, nagu seda on meede, mis on võetud ilma loata puudumise puhul personalieeskirjade artikli 60 esimese lõigu alusel.

(vt punkt 56)

3. Personalieeskirjade artikli 59 lõike 1 neljanda lõigu ja artikli 60 esimese lõigu sõnastusest ilmneb selgelt, et juhul, kui administratsioonile esitatakse tervisekontrolli järeldused, millest ilmneb, et ametnik suudab oma kohustusi täita, peab administratsioon käsitlema ametniku puudumist põhjendamatuna alates kontrolli tegemise kuupäevast, lahutama kõik loata puudumised asjaomase ametniku põhipuhkusest, ja juhul, kui see põhipuhkus on ära kasutatud, tuleb ametniku selle ajavahemiku eest töötasust ilma jätta. Ametiasutusel on pärast selle kindlaks tegemist, kas tervisekontrolli osas ei ole esitatud taotlust sõltumatule arstile arvamuse esitamiseks vastavalt personalieeskirjade artikli 59 lõike 1 viiendas lõigus ette nähtud tingimustel, piiratud pädevus nende meetmete võtmiseks. Seetõttu ei saa juhul, kui need meetmed tühistatakse nende võtja pädevuse puudumise tõttu, pärast seda, kui see viga on parandatud selle tegemise päeva seisuga, tulemuseks olla muu, kui sisu poolest identse otsuse tegemine.

(vt punkt 70)

Viited:

Euroopa Kohus: 29. aprill 2004, kohtuasi C‑111/02 P: parlament vs. Reynolds (EKL 2004, lk I‑5475, punktid 59–61).
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Lähetus teenistuse huvides

(Personalieeskirjad, artikli 37 esimene lõik punkt a, teine taane)

2. Ametnikud – Hagi – Põhjendatud huvi – Hagi, mis on esitatud komisjoni esinduse juhi ametikohale esitatud kandidatuuri tagasilükkamise peale – Eelvaliku voorus kandidatuuri tagasilükkamine – Vastuvõetavus

1. Komisjoni esinduste juhtide täidetavate ülesannete „poliitiline ja tundlik iseloom” ei õigusta iseenesest ametnikule lähetuses oleva ametniku seisundi omistamist. Sellise tõlgenduse andmine personalieeskirjade artikli 37 esimese lõigu punkti a teisele taandele viiks selleni, et võimaldataks vastavate volinike juures lähetust kõigile ametnikele, kes täidavad institutsioonis „poliitilisi ja tundlikke” ülesandeid, mis muidu kuuluvad keskastme juhtide vastutuse alla; see aga kahjustaks hierarhilisi seoseid, hägustades sedasama Euroopa avaliku teenistuse struktuuri ennast, mis on kehtestatud personalieeskirjade artikliga 35.

Lisaks eeldab lähetus eesmärgiga „abistada isikut, kes töötab asutamislepingutega ettenähtud ametikohal”, intuitu personae usaldussuhet nimetatud isiku ja lähetuses oleva ametniku vahel, mis tähendab, et lähtuvalt vastava liikme ja kogu tema kabineti töömeetoditest võivad asjaomased isikud omavahel alaliselt sõlmida otsesed ja tihedad seosed. Sellised asjaolud nagu esinduse juhi koostatud aruannete adresseerimine otse vastutavale volinikule, esinduse juhi ja voliniku või tema kabineti liikmete vaheliste telefonikõnede pidamine, elektronkirjade vahetamine või koosolekute pidamine või samuti see, et sellise suhtluse sisu on konfidentsiaalne, ei anna iseenesest alust selle tuvastamiseks, et voliniku ja esinduse juhi vaheline töösuhe on intuitu personae .

Personalieeskirjade artikli 37 esimese lõigu punkti a teise taande kohaldamine sõltub üksnes selles sättes toodud tingimustest, mitte aga tagajärgedest, mida selle sätte kohaldamine halduse jaoks kaasa toob. Teistsugune tõlgendamine võimaldaks artiklile 37 tugineda muudel eesmärkidel kui see, mille jaoks see säte on ette nähtud, ning see seadustaks menetluse kuritarvitamise.

(vt punktid 64, 67, 69 ja 71)

2. Asjaolu, et hageja kandidatuur komisjoni esinduse juhi kohale jäeti kõrvale eelvaliku voorus, ei jäta teda ilma huvist vaidlustada järgnenud menetluse nõuetekohasust, kui eelvalikurühmade hinnang ei saanud ametisse nimetava isiku lõplikku otsust ette kindlaks määrata. Lisaks säilib sellisel hagejal põhjendatud huvi ka selleks, et selline õigusvastasus ei korduks mõnes analoogses valikumenetluses.

(vt punkt 75)

Viited:

Euroopa Kohus: 7. juuni 2007, kohtuasi C‑362/05 P: Wunenburger vs. komisjon (EKL 2007, lk I‑4333, punkt 50).

Esimese Astme Kohus: 5. juuli 2005, kohtuasi T‑370/03: Wunenburger vs. komisjon (EKL AT 2005, lk I‑A‑189 ja II‑853, punkt 20).
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Lähetus teenistuse huvides

(Personalieeskirjad, artikli 37 esimene lõik punkt a teine taane)

2. Ametnikud – Hagi – Põhjendatud huvi – Hagi, mis on esitatud komisjoni esinduse juhi ametikohale esitatud kandidatuuri tagasilükkamise peale – Eelvaliku voorus kandidatuuri tagasilükkamine – Vastuvõetavus

1. Komisjoni esinduste juhtide täidetavate ülesannete „poliitiline ja tundlik iseloom” ei õigusta iseenesest ametnikule lähetuses oleva ametniku seisundi omistamist. Sellise tõlgenduse andmine personalieeskirjade artikli 37 esimese lõigu punkti a teisele taandele viiks selleni, et võimaldataks vastavate volinike juures lähetust kõigile ametnikele, kes täidavad institutsioonis „poliitilisi ja tundlikke” ülesandeid, mis muidu kuuluvad keskastme juhtide vastutuse alla; see aga kahjustaks hierarhilisi seoseid, hägustades sedasama Euroopa avaliku teenistuse struktuuri ennast, mis on kehtestatud personalieeskirjade artikliga 35.

Lisaks eeldab lähetus eesmärgiga „abistada isikut, kes töötab asutamislepingutega ettenähtud ametikohal”, intuitu personae usaldussuhet nimetatud isiku ja lähetuses oleva ametniku vahel, mis tähendab, et lähtuvalt vastava liikme ja kogu tema kabineti töömeetoditest võivad asjaomased isikud omavahel alaliselt sõlmida otsesed ja tihedad seosed. Sellised asjaolud nagu esinduse juhi koostatud aruannete adresseerimine otse vastutavale volinikule, esinduse juhi ja voliniku või tema kabineti liikmete vaheliste telefonikõnede pidamine, elektronkirjade vahetamine või koosolekute pidamine või samuti see, et sellise suhtluse sisu on konfidentsiaalne, ei anna iseenesest alust selle tuvastamiseks, et voliniku ja esinduse juhi vaheline töösuhe on intuitu personae .

Personalieeskirjade artikli 37 esimese lõigu punkti a teise taande kohaldamine sõltub üksnes selles sättes toodud tingimustest, mitte aga tagajärgedest, mida selle sätte kohaldamine halduse jaoks kaasa toob. Teistsugune tõlgendamine võimaldaks artiklile 37 tugineda muudel eesmärkidel kui see, mille jaoks see säte on ette nähtud, ning see seadustaks menetluse kuritarvitamise.

(vt punktid 70, 73, 75 ja 77)

2. Asjaolu, et hageja kandidatuur komisjoni esinduse juhi kohale jäeti kõrvale eelvaliku voorus, ei jäta teda ilma huvist vaidlustada järgnenud menetluse nõuetekohasust, kui eelvalikurühmade hinnang ei saanud ametisse nimetava isiku lõplikku otsust ette kindlaks määrata. Lisaks säilib sellisel hagejal põhjendatud huvi ka selleks, et selline õigusvastasus ei korduks mõnes analoogses valikumenetluses.

(vt punkt 81)

Viited:

Euroopa Kohus: 7. juuni 2007, kohtuasi C‑362/05 P: Wunenburger vs. komisjon (EKL 2007, lk I‑4333, punkt 50).

Esimese Astme Kohus: 5. juuli 2005, kohtuasi T‑370/03: Wunenburger vs. komisjon (EKL AT 2005, lk I‑A‑189 ja II‑853, punkt 20).
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Eelnev halduskaebus – Tähtaeg – Õiguskord – Aegumine – Menetluse taasavamine – Tingimus

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Leping töötaja ja institutsiooni vahel hakkab kehtima selle allkirjastamise ajast ning seega hakkab leping töötajat vastavate asjaolude esinemisel kahjustama sellest ajast alates, kui kõik asjaolud on lepingus reguleeritud.

Põhikirja artiklites 90 ja 91 ettenähtud tähtajad, mille eesmärgiks on tagada õiguslikes olukordades õiguskindlust, põhinevad avalikul korral ning nendest peavad lähtuma nii pooled kui ka kohus. Otsuse saab uuesti läbi vaadata üksnes uute sisuliste asjaolude ilmsikstulekul ning see kehtib ka töötaja palgaastme määramise otsuse kohta, mida ei ole põhikirja artiklites 90 ja 91 ettenähtud tähtaegade jooksul vaidlustatud. Asjaolu saab siinkohal olla „uus” vaid juhul, kui ei hageja ega administratsioon ei olnud ega võinud olla lõplikuks muutunud varasema otsuse tegemise ajal asjaolust teadlik. Mis aga puutub „sisulisuse” kriteeriumi, siis peab vastav asjaolu olema võimeline muutma sisuliselt hageja olukorda, mille alusel esitati lõplikuks muutunud varasema otsuse tegemise esialgne taotlus.

(vt punktid 53 ja 55–57)

Viited:

Euroopa Kohus: 26. september 1985, kohtuasi 231/84: Valentini vs . komisjon (EKL 1985, lk 3027, punkt 14).

Esimese Astme Kohus: 11. juuli 1997, kohtuasi T‑16/97: Chauvin vs . komisjon (EKL AT 1997, lk I‑A‑237 ja II‑681, punkt 32); 7. veebruar 2001, kohtuasi T‑186/98: Inpesca vs . komisjon (EKL 2001, lk II‑557, punktid 50 ja 51); 11. juuli 2002, liidetud kohtuasjad T‑137/99 ja T‑18/00: Martínez Páramo jt vs . komisjon (EKL AT 2002, lk I‑A‑119 ja II‑639, punkt 56); 14. veebruar 2005, kohtuasi T‑406/03: Ravailhe vs . Regioonide Komitee (EKL AT 2005, lk I‑A‑19 ja II‑79, punkt 57).

Avaliku Teenistuse Kohus: 19. veebruar 2008, kohtuasi F‑49/07: R vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 79, mille peale on esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtule kohtuasjas T‑156/08 P; 10. juuli 2008, kohtuasi F‑141/07: Maniscalco vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 25).
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Edutamine – Tingimused – Kolmandas keeles töötamise suutlikkuse tõendamine

(Personalieeskirjad, artikli 45 lõige 2; III lisa artikkel 7 ja XIII lisa artikkel 11)

2. Ametnikud – Hagi – Täielik pädevus

(EÜ artikkel 233; personalieeskirjad, artikli 45 lõige 2 ja artikli 91 lõige 1)

1. Personalieeskirjade (määrusega nr 723/2004, millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, kehtestatud redaktsiooni) artikli 45 lõige 2, mis näeb ametnikule ette kohustuse tõendada enne esimest ametialast edutamist, et ta suudab töötada kolmandas keeles, on kohaldatav üksnes alates institutsioonide ühisel kokkuleppel kehtestatud ühiste rakenduseeskirjade jõustumisest.

Kuna personalieeskirjade XIII lisa artikli 11 järgi välistas seadusandja igal juhul artikli 45 lõike 2 kohaldamise enne 1. maid 2006 toimuvate ametialaste edutamiste suhtes, ei ole viimatinimetatud säte kohaldatav enne ühiste rakenduseeskirjade jõustumist seadusandja nõutud tingimustel, mille järgi peab olema tagatud ühetaoline kohaldamine eri institutsioonides ja personalieeskirjadest tuleneva uue kohustuse sidumine ametnike võimalusega saada kolmandas keeles koolitust. Nii ei ole institutsioonil õigust rakendada seda personalieeskirjade artiklit üksnes enda kindlaks määratud üksikasjalike eeskirjade järgi.

(vt punktid 29–33)

2. Vastab tõele, et ühenduse avaliku teenistuse kohus võib rakendada teatud tingimustel personalieeskirjade artikli 91 lõike 1 alusel täielikku pädevust, mis lubab tal tema menetleda olevad rahalised vaidlused täielikult lahendada, otsustades ametniku õiguste ja kohustuste üle. Kui hageja aga saavutab edutamata jätmise otsuse tühistamise, sest edutamise täiendavat eeltingimust ehk suutlikkust töötada kolmandas keeles ei saanud õiguspäraselt tema suhtes kohaldada, ei saa kohus siiski mõista talle hüvitist karjääri arengu väidetava pidurdamise eest, isegi kui tal on olemas nõutud töökogemus ja edutamiseks nõutud punktisummat ületav arv punkte. Ei saa välistada, et ametniku tagasiulatuva edutamise vastu räägivad muud tegurid, näiteks tõsiasi, et edutamiskõlblike ja edutamiskünnise saavutanud ametnike arv ületab selle edutamiste arvu, mida võimaldab eelarve. Administratsioon on seega kohustatud võtma EÜ artikli 233 alusel meetmed lõpliku kohtulahendi täitmiseks, millega taastatakse hageja õigused ja vajadusel kujundatakse tagasiulatuvalt ümber tema teenistuskäik.

(vt punktid 46–49)

Viited:

Euroopa Kohus: 18. detsember 2007, kohtuasi C‑135/06 P: Weißenfels vs . parlament (EKL 2007, lk I‑12041, punktid 64–68).

Esimese Astme Kohus: 15. märts 2007, kohtuasi T‑402/03: Katalagarianakis vs . komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 105 ja 106).
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Kulude hüvitamine – Sisseseadmistoetus – Ajutised teenistujad

(Personalieeskirjad, VII lisa artikli 5 lõige 1; muude teenistujate teenistustingimused, artikkel 24)

2. Ametnikud – Kulude hüvitamine – Päevaraha – Saamise tingimused – Katseajal olev ametnik, kes sai ajutise teenistujana sisseseadmistoetust –Välistamine

(Personalieeskirjad, artikkel 71; VII lisa artiklid 5 ja 10; muude teenistujate teenistustingimused, artikkel 24 lõige 1)

1. Ühenduse seadusandja nägi muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 24 ette ajutistele teenistujatele sisseseadmistoetuse maksmise, lähtudes eeldusest, et isegi täievolilise ametniku teenistuskoha kindluseta võivad ajutised teenistujad, kelle oodatav tööaeg on vähemalt üks aasta, soovida integreeruda teenistuskohta püsivalt ja pikaajaliselt. Nimelt sellise integreerumise tarvis tehtud pingutuste tulemusel tekkinud kulude katteks makstakse ajutistele teenistujatele sisseseadmistoetust, isegi kui seda tehakse vaid osaliselt, kui oodatav tööaeg on lühem kui kolm aastat.

(vt punkt 20)

2. Personalieeskirjade VII lisa artiklite 5 ja 10 lihtne võrdlus näitab, et nendega on vastuolus see, kui muude teenistujate teenistustingimuste artikli 24 lõike 1 alusel ajutise teenistujana sisseseadmistoetust saanud isik võib seejärel, kui ta nimetatakse katseajal ametnikuks, taotleda päevaraha, sõltumata sellest, et personalieeskirjade järge talle kohaldatav kord muutus. Nimelt, kuna sisseseadmistoetuse maksmine sõltub elukoha üleviimisest huvitatud isiku teenistuskohta, siis ei saa huvitatud isik hiljem kehtivalt väita, et saada muud rahalist soodustust, nagu näiteks päevaraha, et tema kolimine teenistuskohta on ajutine, erinevalt tema päritoluriigis asuvast „tõelisest” elukohast.

Kuna huvitatud isik tegi sisseseadmistoetuse saamiseks deklaratsiooni, et tõendada oma elukoha üleviimist teenistuskohta, lisades sellele deklaratsioonile vastavad tõendid, siis on administratsioonil õigus institutsiooni ja ametnike vahel eksisteerima pidavate usalduslike suhete tõttu ja nõuetekohase halduse põhjustel jätta uuesti kontrollimata huvitatud isiku elukohta puudutav küsimus, kui viimane taotleb päevaraha saamist.

(vt punktid 27 ja 30)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Psühholoogiline ahistamine – Mõiste

2. Ametnikud – Psühholoogiline ahistamine – Mõiste

3. Ametnikud – Institutsioonide lepinguväline vastutus – Personalieeskirjade alusel makstav kindlasummaline hüvitis – Täiendava toetuse taotlemine üldnormide alusel

(Personalieeskirjad, artikkel 73)

1. Enne kui jõustus personalieeskirjadele neid muutva määrusega nr 723/2004 lisatud artikkel 12a, oli psühholoogiline ahistamine määratletud kui käitumine, mille eesmärk oli – objektiivselt võttes – ametniku alandamine või tema töötingimuste tahtlik halvendamine.

(vt punkt 37)

Viited:

Üldkohus: 16 mai 2006, kohtuasi T‑73/05: Magone vs . komisjon (EKL AT 2006, lk I‑A‑2‑107 ja II‑A‑2‑485, punkt 79).

2. Seda, et ametnik kannatas psühholoogilise ahistamise all, ei saa tõendada üksnes asjaoluga, et talt võeti ära tema täita olnud koolitusülesanded. Psühholoogilisele ahistamisele osutavana ei saa käsitada ka asjaolu, et ametniku ülemus palus pärast kaebuste saamist huvitatud isiku töö kvaliteedi kohta, et viimase kolleeg esitaks kaebuste paikapidavuse kontrolli eesmärgil näiteid ametniku tehtud vigastest töödest. Samuti ei saa hindamisaruandes sisalduvaid hindeid ja hinnanguid ka juhul, kui need on negatiivsed, pidada iseenesest sellele viitavaks, et hindamisaruanne koostati psühholoogilise ahistamise eesmärgil.

(vt punktid 38 ja 39)

Viited:

Üldkohus: eespool viidatud kohtuotsus Magone vs . komisjon, punkt 80

3. Tööõnnetuse või kutsehaiguse korral on ametnikel õigus taotleda personalieeskirjade artikli 73 aluse saadut täiendavat hüvitist, kui institutsioon on üldnormide järgi tööõnnetuse või kutsehaiguse eest vastutav ja personalieeskirjades ette nähtud hüvitistest ei piisa tekitatud kahju täielikuks hüvitamiseks.

Ka siis, kui huvitatud isikuga toimunud tööõnnetuse või tema kutsehaiguse põhjustas institutsiooni viga, peab huvitatud isik tõendama, et talle personalieeskirjade artikli 73 lõike 2 punkti c alusel üle kantud summad ei taganud selle tööõnnetuse või kutsehaiguse tõttu kantud mittevaralise kahju hüvitamist. Kui huvitatud isik väidab sellega seoses, et nimetatud summa hüvitas vaid tema töövõimetuse tagajärjed kuni aastani, mil ta pidanuks jääma vanaduspensionile, kui ta ei oleks jäänud enneaegselt pensionile invaliidsuse tõttu, ei saa selle väitega nõustuda, sest personalieeskirjade artikli 73 eesmärk on hüvitada kindlaksmääratud summas nii kutsehaigusest tingitud varaline kui ka mittevaraline kahju.

(vt punktid 33 ja 43)

Viited:

Euroopa Kohus: 8. oktoober 1986, liidetud kohtuasjad 169/83 ja 136/84: Leussink vs . komisjon (EKL 1986, lk I‑2801, punktid 10–14; 9. september 1999, kohtuasi C‑257/98 P: Lucaccioni vs . komisjon (EKL 1999, lk I‑5251, punktid 19–22).

Avaliku Teenistuse Kohus: 2 mai 2007, kohtuasi F‑23/05: Giraudy vs . komisjon (EKL AT 2007, lk I‑A‑1‑0000 ja II‑A‑1‑0000, punkt 198).
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Muude teenistujate teenistustingimused – Kohalikud töötajad – Lepinguliste töötajate kategooriaga võrdväärne kategooria – Välistamine

2. Ametnikud – Muude teenistujate teenistustingimused – Võrdne kohtlemine –Lepinguliste töötajate ja kohalike töötajate vanaduspensioni erinev arvutamine

(Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 109 lõige 3)

3. Ametnikud – Pension – Vanaduspension – Väljaarvutamine

(Muude teenistujate teenistustingimused, artikli 109 lõige 3)

1. Põhjendatud ei ole eeldus, et kohaliku töötaja staatus võetakse muude teenistujate uute teenistustingimustega kehtestatud lepinguliste töötajate uue kategooria raames lihtsalt üle; isegi, kui eeldada, et lepinguliste töötajate kategooria on tegelikult mõeldud lõpuks asendama kohalikke töötajaid, samuti nagu see on mõeldud asendama abiteenistujate kategooriat, on ühenduse seadusandja sellegipoolest uue teenistujate kategooria loomisel neile kohaldanud kohalikest töötajatest erinevat õiguslikku staatust ja palgasüsteemi ning seega ei saa endine kohalik töötaja leida, et ta on lepinguliste töötajate kategooriaga võrdväärses teenistujate kategoorias.

(vt punkt 36)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: 24. aprill 2008, kohtuasi F‑61/05: Dalmasso vs. komisjon (EKL AT 2008, lk I‑A‑1‑0000 ja II‑A‑1‑0000, punkt 78).

2. Ühenduse seadusandja võib igal ajal teha selliseid muudatusi personalieeskirjade normidesse, mida ta peab teenistuse huvides olevaks, ja võtta vastu tulevikuks personalieeskirjade selliseid sätteid, mis on puudutatud ametnike või muude teenistujate suhtes ebasoodsamad, tingimusel et nimetatud isikute õiguspäraselt omandatud õigused säilitatakse ning uute õigusnormidega konkreetselt silmas peetud isikuid koheldakse samamoodi.

Muude teenistujate teenistustingimuste artikli 109 lõike 3 selgete ja täpsete sätete kohaldamine tähendab kõikide lepinguliste töötajate ühtemoodi kohtlemist, kuna need sätted põhinevad põhilisel ja vältimatul tingimusel, et vanaduspensioni arvutamisel majapidamistoetuse saamiseks peab lepingulise töötajana teenistuses olema üle kolme aasta. Kuigi harva esinevatel juhtudel võib üldise ja abstraktse regulatsiooni kehtestamine kaasa tuua võimalikke negatiivseid aspekte, ei saa ühenduse seadusandjale ette heita kategooriate kasutamist, kuna see ei ole oma eesmärki arvestades diskrimineeriv.

(vt punktid 41, 44, 46 ja 47)

Viited:

Euroopa Kohus: 16. oktoober 1980, kohtuasi 147/79: Hochstrass vs. Euroopa Kohus (EKL 1980, lk 3005, punkt 14).

Avaliku Teenistuse Kohus: eespool viidatud kohtuasi Dalmasso vs. komisjon, punkt 78.

3. Majapidamistoetuse saamise õiguse tunnustamine lepingulise töötaja töötasu arvutamisel ei ole täpne, kindel ja kooskõlas olev kinnitus selle toetuse saamise kohta pensioniõiguste arvutamisel ning ei anna lepingulisele töötajatele omandatud õigust sellele toetusele, kuna töötasu ja pension puudutavad erinevaid haldusolukordi, millele kehtivad erinevad eeskirjad.

(vt punktid 54 ja 55)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Ametnikud – Konkurss – Konkurss kvalifikatsiooni ja katsete põhjal – Vastuvõtutingimused – Esitatud diplomid või tõendatud töökogemus

(Personalieeskirjad, III lisa artiklid 1 ja 5)

Kvalifikatsioonide ja katsete põhjal läbiviidava konkursi komisjoni ülesanne on üksikjuhtumite kaupa hinnata, kas kõikide kandidaatide esitatud diplomid ja tõendatud töökogemus vastavad personalieeskirjades ja konkursiteates nõutud tasemele. Ehkki konkursiteate tekst on konkursikomisjonile siduv, on tal selles osas ulatuslik kaalutlusõigus ja ühenduste kohus peab piirduma kontrolli rakendamisega selle üle, kas selle pädevuse teostamisel pole tehtud ilmset viga.

(vt punktid 34 ja 35)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 11. veebruar 1999, kohtuasi T‑244/97: Mertens vs. komisjon (EKL AT 1999, lk I‑A‑23 ja II‑91, punkt 44); 13. märts 2002, kohtuasi T‑139/00: Bal vs. komisjon (EKL AT 2002, lk I‑A‑33 ja II‑139, punkt 35); 28. november 2002, kohtuasi T‑332/01: Pujals Gomis vs. komisjon (EKL AT 2002, lk I‑A‑233 ja II‑1155, punktid 39–41); 11. mai 2005, kohtuasi T‑25/03: De Stefano vs. komisjon (EKL AT 2005, lk I‑A‑125 ja II‑573, punkt 34).

Avaliku Teenistuse Kohus: 11. juuli 2006, kohtuasi F‑12/05: Tas vs . komisjon (EKL AT 2006, lk I‑A‑1‑79 ja II‑A‑1‑285, punktid 39 ja 43).