Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hindamine – Hindamisaruanne – Põhjendamiskohustus – Ulatus – Kohustus põhistada hindamisaruandes esinevaid kommentaare faktiliste asjaoludega – Puudumine

(Personalieeskirjad, artikkel 43)

2. Ametnikud – Hindamine – Karjääriarengu aruanne – Koostamine ilma, et asjaomane isik oleks menetluses mingil viisil osalenud – Õiguse olla ära kuulatud rikkumine

(Personalieeskirjad, artikkel 43)

3. Ametnikud – Hindamine – Hindamisaruanne – Koostamine – Menetlusnormi rikkumine aruande puhul – Tagajärjed

(Personalieeskirjad, artikkel 43)

4. Ametnikud – Hindamine – Hindamisaruanne – Kohustus määrata kindlaks taotletavad eesmärgid – Aruande tühistamine kindlaksmääramata jätmisel

(Personalieeskirjad, artikkel 43)

1. Hindamisaruande koostamise raames eeldab hindajate ulatuslik kaalutlusõigus seda, et nad ei ole aruannete põhjendamiseks kohustatud märkima kõiki asjakohaseid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid või esitama nende kohta konkreetseid näiteid ega analüüsima ja vastama asjaomase ametniku või teenistuja poolt vaidlustatud kõikidele punktidele. Nimelt ei ole hindamisaruande eesmärk asjaomase ametniku igast sellisest sooritusest ammendava loetelu koostamine, mida ta oma ametikohta puudutavate kohustuste täitmise raames teeb, vaid otsustavatest asjaoludest lähtudes tuua esile tema pädevuse ja tulemuslikkuse tase ning teenistuses käitumise kvaliteet.

Lisaks ei saa eriti teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusele ette heita ebapiisavat põhjendamist puudutavate väidete raames, et ta ei põhistanud teenistuja ametialasele tegevusele antud hinnangut täiendavate konkreetsete näidetega, kuna esiteks annab juba vaidlustatud hindamisaruande lugemine asjaomasele isikule piisavat teavet, kas see aruanne on piisavalt põhjendantud või selles on tehtud viga, mis võimaldab selle õiguspärasust vaidlustada, ning teiseks võimaldab kohtul teostada selle aruande õiguspärasuse kontrolli.

(vt punktid 22, 23 ja 26)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 12. september 2007, kohtuasi T‑249/04: Combescot vs. komisjon (punkt 86); 8. september 2009, kohtuasi T‑404/06 P: ETF vs. Landgren (punkt 108 ja seal viidatud kohtupraktika).

Avaliku Teenistuse Kohus: 10. september 2009, kohtuasi F‑139/07: van Arum vs. parlament (punktid 88 ja 101); 29. september 2011, kohtuasi F‑74/10: Kimman vs. komisjon (punkt 95), mille peale on esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Üldkohtusse, kohtuasi T‑644/11 P.

2. Hindamisaruande koostamisel peab hindaja kutsuma ametikohal oleva isiku iga-aastast dialoogi pidama 20 tööpäeva jooksul alates hindamisperioodi algusest selleks, et vältida seda, et hindamisaruanne võetakse vastu enne, kui asjaomasele ametnikule on olnud antud võimalus olla tulemuslikult ära kuulatud, mistõttu ametniku või teenistuja dialoogi puudumine kujutab endast samuti õiguse olla ära kuulatud rikkumist. Kvaliteetne dialoog on hindamisel esmatähtis, kuna see on võtmeküsimus ja see eeldab vahetut kontakti hindaja ja hinnatava vahel, kuna ainult selline kontakt saab soodustada avatud ja süvitsiminevat dialoogi, mis aitab neil esiteks täpselt hinnata nendevaheliste võimalike erimeelsuste olemust, põhjuseid ja ulatust ning teiseks jõuda parima vastastikuse mõistmiseni.

(vt punktid 36 ja 37)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 30. september 2004, kohtuasi T‑16/03: Ferrer de Moncada vs. komisjon (punktid 40 ja 48); 14. september 2006, kohtuasi T‑115/04: Laroche vs. komisjon (punkt 36); 25. oktoober 2006, kohtuasi T‑173/04: Carius vs. komisjon (punkt 69); 25. oktoober 2007, kohtuasi T‑27/05: Lo Giudice vs. komisjon (punktid 46–49).

3. Selleks et menetlusnormi rikkumine tooks kaasa akti ja muu hulgas liidu ametniku või teenistuja hindamisaruande tühistamise, on vaja, et menetlus oleks võinud taolise rikkumise puudumisel päädida teistsuguse tulemusega.

(vt punkt 40)

Viited:

Euroopa Kohus: 21. märts 1990, kohtuasi C‑142/87: Belgia vs. komisjon (punkt 48).

Esimese Astme Kohus: 23. aprill 2002, kohtuasi T‑372/00: Campolargo vs. komisjon (punkt 39).

Avaliku Teenistuse Kohus: eespool viidatud kohtuasi Kimman vs. komisjon (punkt 76).

4. Nende normide rikkumine, mis näevad ette ametnikule eesmärkide kindlaksmääramist iga hindamisperioodi alguses, on oluline ning õigustab vaidlusaluse hindamisaruande kontrollimist. Kuna eesmärkide kindlaksmääramine on ametniku soorituse hindamise ning hindamisaruande koostamise pidepunkt, siis juhul, kui kaotataks kohustus määrata teisele ametikohale määramisel asjaomasele isikule ametlikult kindlaks eesmärgid ning seda dialoogis hindajaga, oleks selle tagajärg eesmärkide kindlaksmääramisel ametnike erinev kohtlemine sõltuvalt kuupäevast, mil nad teisele ametikohale määrati. Eesmärkide seadmine on a fortiori kohustuslik ametniku puhul, kellele antakse uued ülesanded teises üksuses, kuhu ta peab võimalikult kiiresti integreeruma.

(vt punktid 45 ja 52)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 30. september 2009, kohtuasi T‑193/08 P: Skareby vs. komisjon (punktid 71–75).

Avaliku Teenistuse Kohus: 13. detsember 2007, kohtuasi F‑42/06: Sundholm vs. komisjon (punktid 39–41); 10. november 2009, kohtuasi F‑71/08: N vs. parlament (punktid 54–60); 12. mai 2011, kohtuasi F‑66/10: AQ vs. komisjon (punktid 68, 83 ja 84).