Kohtuasi T‑747/15

Électricité de Prantsusmaa (EDF)

versus

Euroopa Komisjon

Riigiabi – Abi, mida Prantsusmaa ametiasutused andsid EDFile – Üldise jaotusvõrgu uuendamiseks maksuvabastusega loodud arvestusliku reservi ümberliigitamine kapitalisisendiks – Otsus, millega abi tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks – Seadusjõud – Eraõigusliku investori kriteerium

Kokkuvõte – Üldkohtu (kolmas koda) 16. jaanuari 2018. aasta otsus

Vt otsuse tekst. (vt punktid 96, 97 ja 107)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 136, 141, 194, 222–225)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 137–139 ja 148)

Vt otsuse tekst. (vt punkt 140)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 150, 151 ja 355)

Mõiste „riigiabi“ on objektiivne mõiste, mis eeldab, et selleks, et meetme saaks kvalifitseerida abiks, peab olema täidetud tingimus, et see võib see mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust ning kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, – mida hinnatakse selle kuupäeva seisuga, mil komisjon teeb oma otsuse, ja mis sõltub ainuüksi sellest, kas riigi meede annab või mitte ühele või mitmele ettevõtjale eelise. Komisjoni otsuste tegemise praktika selles valdkonnas ei saa seega olla määrava tähtsusega. (vt punkt 238)

Eraõigusliku võlausaldaja või investori kriteerium ei ole erand, mida kohaldatakse üksnes liikmesriigi taotlusel, kui esinevad kõik ELTL artikli 107 lõikes 1 toodud ühisturuga kokkusobimatu riigiabi mõiste tunnused. Juhul kui see kriteerium on kohaldatav, kuulub see asjaolude hulka, mida komisjon peab sellise abi olemasolu tuvastamisel arvesse võtma. Seega kui näib, et kohaldamisele võib kuuluda eraõigusliku võlausaldaja kriteerium, tuleb komisjonil seda võimalust uurida vaatamata sellele, kas liikmesriik on esitanud talle vastava taotluse, ning järelikult ei takista miski abisaajal sellele kriteeriumile tuginemast. Nendel kahel viimasel juhul, mil liikmesriik ei ole tuginenud eraõigusliku investori kriteeriumile, peab selle kriteeriumi kohaldatavuse kaalumisel olema lähtekohaks liikmesriigi tegevuse majanduslik laad, mitte aga selle liikmesriigi subjektiivne käsitus oma tegevusest ega see, milliseid alternatiivseid tegevuskavasid ta enne kõnealuse meetme võtmist kaalus. Lisaks tuleb märkida, et hindamaks, kas sama meetme oleks tavapärastel turutingimustel võtnud erainvestor, kes on riigiga võimalikult sarnases olukorras, tuleb arvesse võtta üksnes eeliseid ja kohustusi, mis on seotud riigi kui aktsionäri olukorraga, mitte aga neid, mis puudutavad teda kui avaliku võimu kandjat. (vt punktid 240–242 ja 245)

Vastavalt määruse nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad [ELTL artikli 108] kohaldamiseks, artikli 1 punkti b alapunktile v tuleb kuupäeva, mil tegevusala liidu õigusega liberaliseeriti, arvesse võtta ainult selleks, et välistada see, et pärast nimetatud kuupäeva kvalifitseeritakse meede, mis ei olnud abi enne liidu õigusega liberaliseerimist, olemasolevaks abiks. Seevastu liberaliseerimiskuupäevast, mis tuleneb direktiivist, ei piisa selle välistamiseks, et meetme võib kvalifitseerida uueks abiks, kui turu arengu kriteeriumi põhjal võib tõendada, et meede võeti turul, mis oli enne asjaomase tegevuseala liberaliseerimist liidu õigusega juba täielikult või osaliselt konkurentsile avatud. (vt punkt 369)