Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, mis koosneb eranditult märkidest või tähistest, mis võivad tähistada kauba omadusi

(Nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt c)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Keeldumispõhjuste eraldi hindamine iga registreerimistaotluses nimetatud kauba või teenuse suhtes – Registreerimisest keeldumise põhjendamise kohustus – Ulatus

(Nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõige 1 ja artikkel 75)

3. Ühenduse kaubamärk – Ühtlustamisameti otsused – Õiguspärasus – Ühenduse kohtu kontroll – Kriteeriumid – Kohaldamine väitele, mis puudutab diskrimineerimiskeelu põhimõtte rikkumist ühtlustamisameti otsustuspraktikas

(Nõukogu määrus nr 207/2009, artikkel 7 ja artikli 76 lõige 1)

Summary

1. Sõnamärk BETWIN on inglise keelt kõneleva avalikkuse jaoks määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti c tähenduses kirjeldav järgmiste teenuste puhul: „etenduste, mängude, loterii, võistluste, tantsupidude, liisuheitmise ja konkursside kavandamine ning arendus; mängude, loterii, võistluste, tantsupidude, liisuheitmise, igat liiki konkursi produtseerimine, korraldamine ja läbiviimine; mängusaalid; kasiinode haldus; spordi-, mängu-, kihlveo- ja loteriiasutuste teenused, kaasa arvatud internetis ja interneti teel; spordi-, mängu-, kihlveo- ja loteriivahendite kättesaadavaks tegemine, kaasa arvatud internetis ja interneti teel; mängusaalide haldus; interaktiivsete elektrooniliste mängude kättesaadavaks tegemine; kasiinode, hasartmängude, kaardimängude, kihlvedude, spordikihlvedude, osavusmängude ja üldiselt mängude haldus, läbiviimine ja korraldus; mänguautomaadid; kasiinode ja mängusaalide haldus; kihlveo- ja igat liiki loterii keskuste haldus”, mis kuuluvad Nizza kokkuleppe klassi 41, ja järgmiste selle kokkuleppe klassi 35 kuuluvate teenuste puhul: „etenduste, mängude, loterii, võistluste, tantsupidude, liisuheitmise ja konkursside äriline, korralduslik ja reklaamialane kavandamine ning arendus”.

Ingliskeelsete sõnade „bet” (kihla vedama, panus) ja „win” (võitma, võit) kombinatsioon, mis viitab võimalusele „kihla vedada ja võita”, on asjaomase avalikkuse jaoks otseselt arusaadav. Peale selle on nende kahe sõna tähenduste vahel tihe seos: kihla veetakse selleks, et võita, ja võitmiseks peab olema panuse teinud. Sõna „and” väljajätmine ei röövi midagi kombineeritud sõna „betwin” tähendusest. Nimelt sõltumata sellest, kas kõnealust sõna mõistetakse kui kahe nimisõna, tegevusnime või tegusõna järjestust, ei ole see ebaharilik või meelevaldne kombinatsioon, mille tähendus erineks seda moodustavate osade lihtsa ühendi tähendusest. Sõnad „bet” ja „win” annavad koostoimes selget teavet kõnealuste teenuste eesmärgi ja nende kasutamise tingimuste kohta, nii et need on teenuseid kirjeldavad.

(vt punktid 26, 32–35, 40)

2. Absoluutsete keeldumispõhjuste kontrollimine peab puudutama iga kaupa või teenust, mille jaoks kaubamärki soovitakse registreerida, ja teiseks peab otsus, millega Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kaubamärgi registreerimisest keeldub, olema põhimõtteliselt põhjendatud iga sellise kauba või teenuse osas. Kui sama keeldumispõhjus esitatakse kaupade või teenuste liigi või rühma kohta, võib ühtlustamisamet piirduda üldise põhjendusega, mis hõlmab kõiki asjaomaseid kaupu või teenuseid. Selle võimalusega ei või siiski rikkuda põhinõuet, et kõigile otsustele, millega keeldutakse andmast liidu õiguses tunnustatud õigust, tuleb kohaldada selle õiguse tõhusa kaitse tagamise eesmärgil kohtulikku kontrolli, ja et see kontroll peab hõlmama põhjenduste õiguspärasust.

Apellatsioonikoja õigus esitada üldine põhjendus kaupade või teenuste kogumi kohta laieneb ainult neile kaupadele ja teenustele, mille vahel on piisavalt otsene ja kindel seos selleks, et nad moodustaksid piisavalt ühtse kategooria, millest tulenevalt oleks võimalik, et kõik kõnealuse otsuse põhjendustes sisalduvad faktilised ja õiguslikud kaalutlused esiteks selgitaksid piisavalt apellatsioonikoja arutluskäiku iga sellesse kategooriasse kuuluva kauba ja teenuse suhtes ning teiseks, et neid faktilisi ja õiguslikke kaalutlusi võiks kohaldada ühte moodi kõigi asjaomaste kaupade ja teenuste suhtes. Täpsemalt, isegi kui kõnealused kaubad või teenused kuuluvad Nizza kokkuleppe samasse klassi, ei ole see asjaolu iseenesest küllaldane järelduse tegemiseks piisava ühtsuse kohta, kuna nendesse klassidesse kuulub tihti suur valik kaupu ja teenuseid, mille vahel ei ole tingimata niisugust piisavalt otsest ja kindlat seost.

(vt punktid 42–45)

3. Otsused tähise ühenduse kaubamärgina registreerimise kohta, mida Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikojad teevad vastavalt määrusele nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta, kuuluvad nende piiratud pädevuse, mitte kaalutlusõiguse valdkonda. Seega tuleb apellatsioonikodade otsuste seaduslikkust hinnata üksnes nimetatud määruse alusel, nii nagu liidu kohus on seda tõlgendanud, mitte aga nende varasema otsustuspraktika alusel.

Ühenduse kohtule esitatud väite puhul, mille kohaselt ühtlustamisamet rikkus diskrimineerimiskeelu põhimõtet, kui keeldus konkreetset tähist registreerimast, samas kui ta varem oli sellega võrreldava tähise registreerinud, on järelikult kaks võimalust.

Juhul kui apellatsioonikoda nõustus varasemas otsuses tähise ühenduse kaubamärgina registreerimisega ning kohaldas õigesti määruse nr 207/2009 asjakohaseid sätteid ja esimesega sarnases hilisemas otsuses võttis apellatsioonikoda vastu vastupidise otsuse, siis tuleb ühenduse kohtul tühistada viimati nimetatud otsus määruse nr 207/2009 asjakohaste sätete rikkumise tõttu. Seega on esimese oletuse puhul väide diskrimineerimise keelu põhimõtte rikkumise kohta ainetu. Seevastu juhul, kui varasemas otsuses rikkus apellatsioonikoda õigusnormi, tunnistades, et tähise saab ühenduse kaubamärgina registreerida, ning esimese otsusega sarnases hilisemas otsuses tegi vastupidise otsuse, siis ei saa viimase otsuse tühistamisnõudes tõhusalt tugineda esimesele otsusele. Õigupoolest saab võrdse kohtlemise põhimõttele tugineda ainult kooskõlas seaduslikkuse põhimõttega, mille kohaselt ükski isik ei saa oma nõude toetuseks tugineda teise isiku kasuks tehtud õigusvastastele toimingutele. Seega on teise oletuse puhul väide diskrimineerimiskeelu põhimõtte rikkumise kohta samuti ainetu.

Lisaks nähtub määruse nr 207/2009 artikli 76 lõike 1 esimesest lausest, et ühtlustamisameti kontrollijad ja edasikaebamise korral ühtlustamisameti apellatsioonikoda peab kontrollima faktilisi asjaolusid omal algatusel, et teha kindlaks, kas üks või teine sama määruse artiklis 7 toodud registreerimisest keeldumise põhjus käib selle kaubamärgi kohta, mille registreerimist taotletakse. Arvestades aga piiratud pädevust ja õiguspärasuse põhimõtet, tuleb selle kontrolli puhul keskenduda kõnealuse määruse artikli 7 kohaldamistingimustele ning sellest ei saa tuletada, et ühtlustamisameti osakonnad on seotud varasemate kaubamärkide registreerimise asjaoludega.

(vt punktid 77–79, 81)