Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Ehitustööde riigihankemenetlused – Direktiiv 93/37 – Riigihankemenetlusest kõrvaldamise põhjused

(Nõukogu direktiiv 93/37, artikli 24 esimene lõik)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Ehitustööde riigihankemenetlused – Direktiiv 93/37 – Riigihankemenetlusest kõrvaldamise põhjused

(Nõukogu direktiiv 93/37, artikli 24 esimene lõik)

Summary

1. Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus sellised siseriiklikud õigusnormid, mille kohaselt peab teises liikmesriigis asutatud ettevõtja hankija asukohariigis riigihankelepingu sõlmimiseks olema viimati nimetatud liikmesriigis registreeritud, et tõendada direktiivi 93/37, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, artikli 24 esimeses lõigus nimetatud kõrvaldamise põhjuste puudumist, tingimusel et sedalaadi kohustus ei takista ega sea ettevõtja osalemist asjaomases hankemenetluses viivitusse ning ei tekita liigseid halduskulusid ning et selle eesmärk on vaid huvitatud isiku ametialase sobivuse kontrollimine viidatud sätte tähenduses.

Niisiis, ei piisa kõnealuses valdkonnas kohustuste täitmise täielikuks tõendamiseks asjaolust, et teises liikmesriigis asutatud ettevõtja esitab selle liikmesriigi pädevate asutuste väljastatud tõendid. Esiteks, direktiivi 93/37 artikli 24 esimese lõigu punktid e ja f sätestavad, et ettevõtja peab olema täitnud oma sotsiaalkindlustusmaksetega ja maksudega seonduvad kohustused ka hankija asukohariigis. Teiseks lubab artikli 24 teise lõigu teine taane, mis viitab asjaomase liikmesriigi pädevate ametiasutuste väljastatud tõenditele, kõnealust ettevõtjat eraldi kontrollida liikmesriigis, kus riigihankemenetlust läbi viiakse.

Seega ei saa registreerimiskohustust pidada direktiivi 93/37 artikli 24 esimeses lõigus loetletud kõrvaldamise põhjustele lisanduvaks täiendavaks aluseks, kui seda saab pidada selle sätte rakendamismeetmeks, mille eesmärk on vaid kontrollida, et riigihankes osaleda sooviva ettevõtja esitatud tõenditest ei ilmne sedalaadi kõrvaldamise põhjust, mis eelkõige seondub sotsiaalkindlustusmaksete ja maksude tasumisega.

(vt punktid 40, 44, 53, resolutsiooni punkt 1)

2. Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis näevad ette, et teise liikmesriigi maksu ja sotsiaalameti poolt viimati nimetatud liikmesriigis asutatud ettevõtjale väljastatud tõendeid kontrollib mõni muu asutus kui hankija, juhul kui:

– asjaomane asutus koosneb suuremas osas selle provintsi, kus asjaomast hankemenetlust läbi viiakse, ehitussektori tööandjaid ja töötajaid esindavate organisatsioonide poolt nimetatud isikutest, ja kui

– asjaomasel asutusel on õigus sisuliselt kontrollida nende tõendite kehtivust.

Kuigi direktiivi 93/37, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, sätetega ei ole põhimõtteliselt vastuolus, et siseriiklik õigus annab nimetatud direktiivi artikli 24 esimeses lõigus nimetatud kõrvaldamise põhjuste kontrollimise üle mõnele muule asutusele kui hankija, siis peavad selle asutuse ülesehitus ja ülesanded, kellele on põhikohtuasjas käsitletavate siseriiklike õigusnormidega antud üle kõnealune kontrollimise ülesanne, olema siiski kooskõlas eesmärgiga tagada liidu õiguse üldpõhimõtetest kinnipidamine riigihangete valdkonnas.

(vt punktid 55, 58, 66, resolutsiooni punkt 2)