Kuigi hagiavaldust saab konkreetsete punktides toetada ja täiendada viidetega hagiavaldusele lisatud dokumentide lõikudele, on lisadel üksnes tõenduslik ja abistav ülesanne ning neid ei saa seetõttu kasutada selleks, et neis täiendada hagiavalduses ülevaatlikult esitatud fakti- ja õigusväiteid, kajastades seal väiteid või argumente, mida hagiavalduses endas ei ole.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused Gomes Moreira vs. ECDC, F‑80/11, EU:F:2013:159 , punkt 49, ja CT vs. EACEA, F‑36/13, EU:F:2013:190 , punkt 54.

Ainult juhul, kui teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus kavatseb ilma ette teatamata teenistusest vabastada ajutise või lepingulise töötaja, kes on oma kohustusi jämedalt rikkunud, on vaja muude teenistujate teenistustingimuste artikli 49 lõike 1 kohaselt algatada distsiplinaarmenetlus vastavalt ametnike personalieeskirjadele IX lisale, mida kohaldatakse ajutistele ja lepingulistele töötajatele analoogia alusel.

Kuna teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusel on ulatuslik kaalutlusõigus, siis isegi siis, kui on tegemist eksimusega, mis võib õigustada ajutise või lepingulise töötaja teenistusest vabastamist, ei ole ta mingil juhul kohustatud algatama asjaomase isiku vastu distsiplinaarmenetlust, selle asemel et kasutada muude teenistujate teenistustingimuste artikli 47 punktis c sätestatud lepingu ühepoolset ülesütlemise võimalust.

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõike 2 punkti a kohaselt on igaühel õigus, et teda kuulatakse ära enne seda, kui tema suhtes kohaldatakse üksikmeedet, mis võib teda kahjustada. Lisaks tuleb õigust olla ära kuulatud järgida ka siis, kui kohaldatavad õigusaktid niisugust formaalsust sõnaselgelt ette ei näe.

Kuna otsus öelda üles lepingulise teenistuja tähtajaline leping etteteatamisega muude teenistujate teenistustingimuste artikli 47 punkti b alapunkti ii alusel on üksikmeede, mis võib asjaomast teenistujat kahjustada, on viimasel järelikult õigus olla ära kuulatud enne sellise otsuse tegemist, isegi kui see artikkel sellist õigust konkreetselt ette ei näe.

Õiguse olla ära kuulatud rikkumine on tuvastatud, kui asjaomasel isikul ei olnud võimalust esitada oma seisukoht tagajärgede kohta, mida teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus kavatses tema käitumisest tuletada, ja eelkõige asjaolu kohta, et sel asutusel on kavatsus tema leping ennetähtaegselt üles öelda.

Selleks, et õiguse olla ära kuulatud rikkumine võiks viia lepingu ülesütlemise otsuse tühistamiseni, peab lisaks siiski kindlaks tegema, kas ilma sellise rikkumiseta oleks menetluse tulemus olnud teistsugune.

Otsus öelda ennetähtaegselt üles lepingulise teenistuja leping – olgu see nii põhjendatud kui tahes – on äärmiselt tõsine toiming nii asjaomase institutsiooni või asutuse jaoks, kes ta valis ja tööle võttis, kusjuures tavaliselt väga konkurentsitiheda valikumenetluse tagajärjel, ja veel rohkem teenistuja jaoks, kes on äkki ilma tööta ja kelle teenistuskäiku võib see negatiivselt mõjutada mitmeid aastaid. Peale selle, et tegemist on asjaomase teenistuja põhiõigusega, on viimati nimetatud isiku õigus esitada tõhusalt oma seisukoht kavandatava lepingu ülesütlemise otsuse kohta teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse kohustus, mida ta peab täielikult tagama. Liidu kohtu ülesanne ei ole võtta seisukohta selle kohta, kas teised lahendused, mida oleks käesoleval juhul võinud kavandada, oleksid olnud teostatavad või mitte. Kui igal juhul olla seisukohal, et teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus oleks tingimata teinud identse otsuse isegi pärast asjaomase isiku ärakuulamist, tähendab see Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõike 2 punktis a kehtestatud põhiõiguse olla ära kuulatud sisutühjaks muutmist, kuna selle õiguse enda sisu on see, et isikul on võimalus mõjutada asjaomast otsustamisprotsessi.

(vt punktid 108–110, 122–124 ja 129)

Euroopa Kohus: kohtuotsused Foshan Shunde Yongjian Housewares & Hardware vs. nõukogu, C‑141/08 P, EU:C:2009:598, punkt 83, ja Kamino International Logistics ja Datema Hellmann Worldwide Logistics, C‑129/13 ja C‑130/13, EU:C:2014:2041, punktid 39 ja 79.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused CH vs. parlament, F‑129/12, EU:F:2013:203, punktid 34 ja 38; Tzikas vs. ERA, F‑120/13, EU:F:2014:197, punkt 46, ning Wahlström vs. Frontex, F‑117/13, EU:F:2014:215, punktid 28 ja 33 ning seal viidatud kohtupraktika.