Pealegi ei kao hageja põhjendatud huvi esiteks seetõttu, et võeti vastu määrus, millega anti luba kasutada asjaomast toimeainet teatud tingimustel, ning teiseks seetõttu, et esitati hagi, millega on liidu kohtus vaidlustatud selle määruse õiguspärasus. Vaidlustatud otsusel on jätkuvalt tagajärjed, kuna üldsus saab vaidlusaluse järeldusega siiani tutvuda. Lisaks säilib hagejal huvi paluda selle otsuse tühistamist selleks, et liidu kohus tuvastaks tema suhtes toime pandud õigusnormi rikkumise, mis võib olla alus võimalikule kahju hüvitamise hagile, mille eesmärk on vaidlusaluse järeldusega tema mainele või ärihuvidele väidetavalt põhjustatud kahju kohane heastamine. Ei määruse vastuvõtmine ega selle määruse õiguspärasuse kohta esitatud hagi tagajärg ei saa hagejale tekitada sellist kasu, kuna need ei avalda mingit mõju küsimusele, kas oli põhjendatud, et EFSA otsustas vaidlustatud otsuses jätta rahuldamata määruse nr 1107/2009 artikli 63 lõikel 1 põhinevad konfidentsiaalsena käsitlemise taotlused, mille hageja esitas vaidlusaluse järelduse kohta.

Seoses hagiga, mis on esitatud Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) otsuse peale, mis puudutab teatud osade avaldamist EFSA vastastikusest hindamisaruandest, mis käsitleb toimeaine heakskiidu läbivaatamist, on hagejal põhjendatud huvi, kuna selle otsuse tühistamisest võib ta saada kasu, sest vaidlustatud otsuse tulemusel, millega jäeti rahuldamata konfidentsiaalsena käsitlemise taotlused, mis põhinesid määruse nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta artikli 63 lõikel 1 ja mille hageja oli esitanud, avaldati läbivaatamise menetluse tulemusel koostatud järelduse versioon, mis sisaldas osasid, mille konfidentsiaalsena käsitlemist hageja oli taotlenud. Neil asjaoludel võib hageja selle otsuse tühistamisel saavutada näiteks esmajärjekorras, et see järeldus kustutatakse EFSA veebisaidilt, ja seejärel selle järelduse avaldamise sellises vormis, mis kajastab täielikult või osaliselt tema konfidentsiaalsena käsitlemise taotlusi, mille EFSA oli varem rahuldamata jätnud.

Hageja põhjendatud huvi peab olema tekkinud ja olemasolev. See ei saa puudutada tulevikus võib-olla tekkivat olukorda. See huvi peab hagi eset arvestades olema hagi esitamise hetkeks tekkinud, vastasel juhul on hagi vastuvõetamatu, ning see peab säilima kuni kohtuotsuse kuulutamiseni, vastasel juhul langeb otsuse tegemise vajadus ära.

Järelikult ei saa EFSA‑le heita ette, et ta leidis otsuses, mis puudutab teatud osade avaldamist vastastikusest hindamisaruandest, mis käsitleb toimeaine heakskiidu läbivaatamist, et tema pädevus avaldada läbivaatamise menetluse raames koostatud järeldus tugineb eelkõige määruse nr 178/2002 artiklite 38–40 ja määruse nr 1107/2009 artikli 63 koostoimes tõlgendamisele.

Määruste nr 1107/2009 ja nr 178/2002 koostoimes tõlgendamisest selgub vastupidi, et EFSA‑l on läbipaistvuse kohustused, mis põhimõtteliselt eeldavad, et üldsust teavitatakse EFSA töötulemustest ning seega et üldsusel oleks võimalik tutvuda läbivaatamismenetluses vastu võetud EFSA arvamustega. Määruse nr 178/2002 artikli 38 lõike 1 punktist b, artikli 40 lõikest 2 ja artikli 40 lõike 3 teisest lõigust nähtub nimelt, et EFSA kõik arvamused tehakse põhimõtteliselt avalikuks. Sama määruse artikli 39 lõikes 3 on ette nähtud, et EFSA esitatud teaduslike arvamuste järeldused, milles käsitletakse prognoositavat mõju tervisele, ei tohi mingil juhul olla konfidentsiaalsed. Mis puudutab konkreetselt taimekaitsevahendite turuleviimist, siis määruse nr 1107/2009 artikli 63 ümberpööratud tõlgendusest tuleneb, et selle määruse alusel esitatud teabe konfidentsiaalsena käsitlemine on erand, samas kui avalikkusele juurdepääsu võimaldamine sellele teabele on reegel.

Määrus nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ja määrus nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, ei sisalda ühtegi sätet, millega oleks sõnaselgelt keelatud EFSA‑l avaldada oma arvamused, mis on vastu võetud läbivaatamise menetluse raames. Tuleb siiski tõdeda, et nendes määrustes ei osuta miski sellele, et liidu seadusandja soovis keelata EFSA‑l selliste arvamuste üldsusele kättesaadavaks tegemise. Sellist keeldu ei saa tuletada sellest, et kohustus teha sellised arvamused kättesaadavaks määruse nr 1107/2009 artikli 21 sõnastuses lihtsalt puudub.

Toimeaine heakskiidu läbivaatamise menetluse raames koostatud EFTA järeldus on osa määruse nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta artiklis 21 viidatud menetlusest. Selle menetluse lõpuks võtab komisjon vastu otsuse asjaomase toimeaine heakskiidu säilitamise, tagasivõtmise või muutmise kohta. Selline EFSA järeldus ei väljenda seega selle toimeaine kohta lõplikku seisukohta läbivaatamismenetluse raames. Komisjon on ainsana pädev võtma selles küsimuses lõplikku seisukohta. Selle määruse artikli 21 tõlgendamisest nimelt ei selgu, et komisjonil on kohustus EFSA arvamust järgida. Neil asjaoludel tuleb seda järeldust pidada ettevalmistavaks aktiks, mida liidu kohus kontrollida ei saa, kusjuures asjaomase järelduse väidetavat ekslikkust ja selle raames isegi võimu kuritarvitamist või menetluslike tagatiste rikkumist võib vajaduse korral tõstatada komisjoni otsuse peale esitatud hagis.

Pealegi on määruse nr 1107/2009 artikli 63 eesmärk kaitsta ärihuve, eraelu puutumatust ja isikupuutumatust selle isiku puhul, kes taotleb, et selle määruse alusel esitatud teavet käsitletaks konfidentsiaalsena. Ei saa aga välistada, et neid huve saab kahjustada ka teabega, mille on esitanud keegi teine kui selle konfidentsiaalsena käsitlemist taotlev isik.

Määruse nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta artiklist 63 ei saa järeldada, et isik võib esitada konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse üksnes selle teabe kohta, mille ta Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) esitas. Järelikult tuleb seda sätet tõlgendada määruse põhjendust 41 arvestades, millest ei selgu, et liidu seadusandja soovis konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse puhul piirduda üksnes sellise teabega. Selline tõlgendus ilmneb samuti määruse nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse EFSA ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, artikli 39 lõikest 1, mis on üldsäte, milles on ette nähtud piirangud EFSA valduses olevale teabele üldsuse juurdepääsu kohta ning mille kohaselt EFSA ei avaldada kolmandatele isikutele EFSA‑le esitatud konfidentsiaalset teavet, mille konfidentsiaalset käsitlemist põhjendatult nõutakse.

Nimelt esiteks põhineb EFSA poolt toimeaine hindamine põhimõtteliselt sellele asutusele esitatud teabel. Sellega seoses tuleb märkida, et kui komisjon annab EFSA‑le pädevuse toimeaine läbivaatamise menetluses, mille kohaselt on EFSA‑l palutud korraldada ettevõtja varem esitatud andmete vastastikuse hindamine ning referentliikmesriigi poolt nende andmete hindamine, siis selle pädevuse raames vastu võetud EFSA järeldus tugineb selle ettevõtja ja referentliikmesriigi esitatud teabele. Järelikult selles järelduses sisalduvat hinnangut ei saa pidada eraldiseisvaks teabest, millele see tugineb. Teiseks, nagu ilmneb määruse nr 1107/2009 põhjendusest 41, kohaldatakse konfidentsiaalsuse reeglit pädevate asutuste valduses olevatele dokumentidele. Kuna EFSA antud hinnang on tema valduses ning puuduvad kõik muud argumendid, ei ole mingit põhjust leida, et konfidentsiaalsuse reeglit ei saa kohaldada samuti sellisele hinnangule.

Määruse nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta alusel esitatud teave selle määruse artikli 63 tähenduses on toimeaine heakskiidu läbivaatamise menetluse raames koostatud Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) järeldus. See järeldus on osa määruse nr 1107/2009 artiklis 21 viidatud menetlusest.

Teabe ebatäpsus iseenesest ei ole aga asjakohane kriteerium selle kindlakstegemiseks, kas teabe avalikustamine võib kahjustada ärihuve. Nimelt on see teabe õigsusest eraldiseisev küsimus. Teave võib olla õige ning siiski kahjustada selle avalikustamise tõttu taotleja ärihuve. Seevastu valeteabe avalikustamine ei kahjusta tingimata ärihuve.

Mis puudutab Euroopa Toiduohutusametile esitatud teabe konfidentsiaalsena käsitlemist, siis määruse nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta artiklis 63 ei ole määratletud ärihuvide mõistet ning selles ei ole piirdutud artikli lõikes 2 mainitud teabega, mida peetakse neid huvisid kahjustavateks, mistõttu võib seda kohaldada väga mitut liiki teabele, kusjuures ainus kriteerium on, et konfidentsiaalsena käsitlemist taotlev isik esitab kontrollitava põhjenduse, mis konkreetselt tõendab, et selle teabe avalikustamine võib kahjustada tema ärihuve.

Mis puudutab Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) esitatud teabe konfidentsiaalsena käsitlemist, siis on tõsi, et toimeaine lisandi spetsifikatsiooni on mainitud nende näidete hulgas, mis on määruse nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta artikli 63 lõikes 2 sisalduvas mitteammendavas loetelus ja mida põhimõtteliselt peetakse ärihuvisid kahjustavateks. Selle määruse artikli 63 lõike 2 punktis b on siiski erand, mille kohaselt on selle kaitse alt välja arvatud lisandid, mida peetakse muu hulgas toksikoloogiliselt tähtsaks.

Mis pealegi puudutab toimeaine heakskiidu läbivaatamise menetluse raames koostatud EFSA järeldust, milles on välja toodud selle aine genotoksilisus, siis ei saa EFSA‑le ette heita, et ta avalikustas selle järelduse inimeste tervise kaitse huvides, seades inimeste tervise kaitse huvid majanduslikest huvidest kõrgemale. ELTL artikli 168 lõikes 1 on nimelt sätestatud, et kogu liidu poliitika ning meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Selline inimeste tervise kaitse on olulisem majanduslikest kaalutlustest, mistõttu see õigustab negatiivseid majanduslikke tagajärgi – isegi suuri – teatavatele ettevõtjatele.

(vt punktid 120, 133 ja 135)