Euroopa Keskpank ei ole kohustatud lähemalt selgitama oma põhjendustes kasutatud väljendeid „häired turu asjaomastes segmentides” ja „ülekandemehhanism”. Nimelt oli üldiselt teada, et liidus oli alates 2010. aasta algusest võlakriis ja ilmnesid pinged euroala avaliku sektori teatud võlakirjaturgudel, mis tulenesid eelkõige turuosalejate murest avaliku sektori rahanduse jätkusuutlikkuse pärast tulenevalt väga suurest valitsemissektori eelarvepuudujäägist, seda eelkõige Kreekas. Samuti oli teada, et pinged olid üle kandunud teistele finantsturgude segmentidele ja EKP oli andnud teada väärtpaberituruprogrammidest, et parandada rahapoliitika ülekandemehhanismi tõhusust. Ühtlasi, mis puudutab institutsionaalse investorina Kreeka riigivõlakirju omandanud hagejale adresseeritud otsust, siis hageja pidi mõiste „ülekandemehhanism” tähendusest aru saama või oleks ta saanud selle tähenduse hõlpsasti leida, näiteks EKP veebisaiti külastades.

Liidu kohtu piiratud kontrolli arvestades on EKP poolt enda otsuste piisav põhjendamine veelgi suurema tähtsusega. Nimelt vaid nii saab liidu kohus kontrollida, kas esinevad kaalutlusõiguse aluseks olevad faktilised ja õiguslikud asjaolud. Mis puudutab aga taotlust tutvuda Kreeka ning Euroopa Keskpanga ja eurosüsteemi riikide keskpankade vahel Kreeka riigivõlakirjade vahetamiseks uute Kreeka riigivõlakirjade vastu sõlmitud vahetuslepingu lisadega, siis põhjendamiskohustus ei takistanud EKP-d mingil moel tugineda kaalutlustele, mis võtavad arvesse turuosaliste hüpoteetilist käitumist pärast vahetuslepingu lisades sisalduva teabe avalikustamist ja sellise käitumise võimalikku mõju tulevastele sekkumismeetmetele. Sellises olukorras õigustab EKP põhjenduse üldisust soov mitte avaldada teavet, mille kaitsmine on otsuses 2004/258 ette nähtud erandite eesmärk.

Dokumentidega tutvumise valdkonnas on Euroopa Keskpangal lai kaalutlusõigus küsimuse osas, kas dokumentidega tutvumise taotluse esemeks olevates dokumentides sisalduva teabe avalikustamine võib kahjustada avalikku huvi seoses liidu ja liikmesriigi finants-, raha- või majanduspoliitikaga, EKP ja eurosüsteemi riikide keskpankade finantsseisundiga ning liidu ja liikmesriigi finantssüsteemi stabiilsusega otsuse 2004/258 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Keskpanga dokumentidele (muudetud otsusega 2011/342) artikli 4 lõike 1 punkti a teise, kolmanda ja seitsmenda taande tähenduses; seetõttu peab liidu kohtu teostatav kontroll piirduma üksnes menetlusnormide järgimise ja põhjendamiskohustuse täitmise, faktiliste asjaolude sisulise õigsuse ning selle kontrollimisega, et asjaolude hindamisel ei oleks tehtud ilmselget kaalutlusviga ega tegemist ei oleks võimu kuritarvitamisega.

Euroopa Keskpanga dokumentidega tutvumise õiguse suhtes kehtivad teatud piirangud tulenevalt avalikust või erahuvist. Täpsemalt on otsuse 2004/258 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Keskpanga dokumentidele (muudetud otsusega 2011/342) artikli 4 lõike 1 punkti a teises ja kolmandas taandes ette nähtud erandid dokumendiga tutvumisest, kui avalikustamine võiks kahjustada avaliku huvi kaitset seoses liidu või liikmesriigi finants-, raha- või majanduspoliitikaga või EKP või eurosüsteemi riikide keskpankade sisefinantsidega.

Otsuse 2004/258 artikli 4 lõike 1 punkti a teise ja kolmanda taande järgi on õigustatud EKP keeldumine juba lõppenud sekkumisprogrammi raames liikmesriigi ning Euroopa Keskpanga ja eurosüsteemi riikide keskpankade vahel sõlmitud riigivõlakirjade vahetuslepingu lisade avalikustamisest ja põhjendatud on tugineda kaalutlusele, mille kohaselt oleks võinud nendes lisades sisalduvate andmete avalikustamine ajendada turuosalisi ennustama EKP ja eurosüsteemi riikide keskpankade tulevaste sekkumiste raames kasutatavat strateegiat, taktikat ja meetodit. Nimelt juhul, kui sekkumine hõlmab võlakirjade ostmist EKP ja eurosüsteemi riikide keskpankade poolt, esineb igatahes risk, et turuosalised üritavad eelnenud ostude kohta käiva teabe alusel välja selgitada – kas õigesti või mitte – EKP ja eurosüsteemide riikide keskpankade eelistused teatud liiki riigivõlakirjade suhtes, mille puhul nad lähtuvad sellest, et need eelistused kehtivad sõltumata võlakirjade ostmise eesmärgist.

Sellisel juhul võib aga vahetuslepingu lisades sisalduva teabe avalikustamine kahjustada EKP sekkumismeetmete tõhusust ning EKP ja eurosüsteemi riikide keskpankade finantssituatsiooni, sest esiteks võib avalikustamisega kaasneda oht, et tõuseb kõikide selliste võlakirjade hind, mille suhtes on turuosalised leidnud, et EKP ja eurosüsteemi riikide keskpangad võivad neid omandada. Viimased võivad otsustada kas osta neid võlakirju kõrgema hinna eest või osta teisi võlakirju, mis ei vasta nende esimesele eelistusele. Teiseks võivad EKP ja eurosüsteemi riikide keskpangad otsustada osta asjaomases kategoorias erinevaid võlakirju, ajendamaks turuosalisi investeerima kõikidesse selle kategooria võlakirjadesse, mitte keskenduma teatud liiki võlakirjadele.

Kuna Euroopa Keskpangal on enda ülesannete täitmise raames võetavate meetmete valikul ja kindlaksmääramisel väga lai kaalutlusõigus, siis sama kehtib juhul kui ta hindab, kas dokumentidega tutvumine võib kahjustada liidu rahapoliitikat, tema või eurosüsteemi riikide keskpankade finantssituatsiooni, ja tal on õigus võtta arvesse kõiki meetmeid, mida ta võib tulevikus võtta ega pea piirduma nende meetmetega, mis on ette nähtud sekkumismeetmete kohta koostatud pressiteates.

(vt punktid 72, 78, 80, 87, 96, 97 ja 102)