Keywords

Summary



Keywords

1. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 1999/70 – Töötingimused – Mõiste

(Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa, 4. klausli punkt 1)

2. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 1999/70 – Kohaldamisala

(Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa, 4. klausli punkt 1)

3. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 1999/70 – Erinevat kohtlemist õigustavad objektiivsed põhjused – Mõiste

(Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa, 4. klausli punkt 1)

4. Sotsiaalpoliitika – Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) raamkokkulepe tähtajalise töö kohta – Direktiiv 1999/70 – Menetlused nimetatud direktiivist tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks – Hagi esitamise tähtaeg

(Nõukogu direktiiv 1999/70, lisa)

Summary

1. Tähtajalise töö raamkokkuleppe, mis on esitatud direktiivi 1999/70, milles käsitletakse ETUC, UNICE ja CEEP sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, lisas, klausli 4 lõikes 1 osutatud töötingimuste mõiste hõlmab ka sellist tingimust, mis käsitleb asutusesisese valikumenetluse raames avalike teenistujate alaliseks ametnikuks edutamiseks eelnevalt ajutise ametnikuna täitunud teenistusperioodide arvessevõtmist.

(vt punkt 47)

2. Direktiivi 1999/70, milles käsitletakse ETUC, UNICE ja CEEP sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, ja selle lisas esinevat tähtajalise töö raamkokkulepet tuleb tõlgendada nii, et esiteks kohalduvad need tähtajalistele töölepingutele ja töösuhetele, mis on sõlmitud riigiasutuste ja teiste avaliku sektori üksustega, ning teiseks kohustavad need hoidumast igasugusest erinevast kohtlemisest liikmesriigi alaliste ametnike ja võrreldavate ajutiste teenistujate vahel üksnes seetõttu, et viimastel on tähtajaline tööleping või töösuhe, välja arvatud juhtudel, kui erinevaks kohtlemiseks on objektiivsed põhjused nimetatud raamkokkuleppe klausli 4 punkti 1 tähenduses.

(vt punkt 62 ja resolutsiooni punkt 1)

3. Raamkokkuleppe (tähtajalise töö kohta), mis on esitatud direktiivi 1999/70, milles käsitletakse ETUC, UNICE ja CEEP sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, lisas, klauslit 4 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui asutusesisesel edutamisel, milles võivad osaleda üksnes alalised ametnikud, ei võeta arvesse vahepeal alaliseks ametnikuks saanud isiku ametiasutuses ajutise teenistujana täitunud teenistusperioode tingimusel, et nende ajutiste teenistujate olukorda ei saa pidada samalaadseks nimetatud alaliste ametnike omaga ja/või sellist arvestamata jätmist ei õigusta objektiivsed põhjused raamkokkuleppe selle klausli punkti 1 tähenduses.

Seoses sellega nõuab objektiivsete põhjuste mõiste, et asjaomane ebavõrdne kohtlemine oleks õigustatud täpsete ja konkreetsete asjaoludega, mis iseloomustavad asjassepuutuvat töötingimust konkreetses olukorras, millega seoses see esineb, ning objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel, mis võimaldaksid kontrollida, kas see ebavõrdne kohtlemine on tingitud tegelikust vajadusest ja kas see on sobiv taotletava eesmärgi saavutamiseks ning selleks vajalik. Sellised asjaolud võivad tuleneda eelkõige tööülesannete eripärast, mille täitmiseks tähtajalised lepingud on sõlmitud, nimetatud tööülesannete iseloomust või – kui see on asjakohane – liikmesriigi sotsiaalpoliitika legitiimse eesmärgi täitmise vajadustest.

Tuginemine üksnes ametiasutuse teenistuja teenistussuhte ajutisele iseloomule ei ole seevastu nende nõuetega kooskõlas ega kujuta endast üksi objektiivset põhjust raamkokkuleppe klausli 4 punkti 1 tähenduses. Kui tunnistada, et üksnes ajutise iseloomuga töösuhe on tähtajalise lepinguga ja tähtajatu lepinguga töötajate erineva kohtlemise õigustamiseks piisav, siis muudaks see direktiivi 1999/70 ja raamkokkuleppe eesmärgid mõttetuks ning tooks endaga kaasa tähtajalise lepinguga töötajate ebasoodsa olukorra säilimise.

(vt punktid 73, 74, 84 ja resolutsiooni punkt 2)

4. Liidu esmast õigust, direktiivi 1999/70, milles käsitletakse ETUC, UNICE ja CEEP sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, ja selle lisas esinevat raamkokkulepet (tähtajalise töö kohta) tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole põhimõtteliselt vastuolus sellised siseriiklikud õigusnormid, mis sätestavad, et alalise ametniku kaebus otsuse peale, millega lükatakse tagasi tema taotlus konkursil kandideerida ning mis tugineb asjaolule, et edutamismenetlus on vastuolus raamkokkuleppe klausliga 4, tuleb esitada kahekuulise tähtaja jooksul alates konkursiteate avaldamisest. Siiski ei saa aga sellist tähtaega määrata alalisele ametnikule, kes on selle konkursi kandidaat, kes lubati katsetele ning kelle nimi esines nimetatud konkursi läbinute lõplikus nimekirjas, kui see muudaks raamkokkuleppest tulenevate õiguste kasutamise praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks. Sellistel asjaoludel saab kahekuuline tähtaeg hakata kulgema alates otsuse avaldamisest, millega tühistati tema lubamine nimetatud konkursile ja tema nimetamine kõrgema rühma alaliseks ametnikuks.

Menetlusnormid, mis on kehtestatud nende kohtuasjade läbivaatamiseks, mille eesmärk on tagada isikutele liidu õigusest tulenevate õiguste kaitse, olla ebasoodsamad kui samalaadsete siseriiklike kaebuste puhul (võrdväärsuse põhimõte) ja need ei tohi muuta liidu õiguskorraga antud õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks (tõhususe põhimõte).

Mis puutub võrdväärsuse põhimõtte järgimisse, siis eeldab see, et vaidlusalune siseriiklik õigusnorm oleks ühtemoodi kohaldatav nii liidu kui siseriikliku õiguse eiramisest tulenevate hagide puhul, kui neil hagidel on sarnane ese ja alus. Võrdväärsuse põhimõttest kinnipidamise kontrollimisel hindab siseriiklik kohus asjaomaste hagide sarnasust, võttes arvesse nende eset, alust ja olulisi tunnuseid. Siseriiklik kohus peab siseriikliku menetlusnormi võrdväärsuse üle otsustamisel võtma arvesse nende seisundit menetluses tervikuna, selle menetluse kulgemist ning menetlusnormide eripära.

Mis puudutab tõhususe põhimõtet, siis samuti tuleb arvestada selle sätte rolli menetluses tervikuna, menetluse kulgu ja eripära erinevates liikmesriigi ametiasutustes. Seda silmas pidades tuleb vajaduse korral arvestada siseriikliku õigussüsteemi aluseks olevaid põhimõtteid, nagu kaitseõiguse tagamine, õiguskindluse põhimõte ja menetluse nõuetekohane läbiviimine.

(vt punktid 89, 90, 92, 100 ja resolutsiooni punkt 3)