Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kohtukulud – Mõiste – Kohtukulud, mis pooled on kandnud hagi esitamisele eelnevas staadiumis – Väljajätmine

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

2. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Arvesse võetavad asjaolud

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

3. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Arvesse võetavad asjaolud – Uue ja olulise õigusliku küsimuse analüüs

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b)

4. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Arvesse võetavad asjaolud – Küsimused, mis on tõusetunud juba haldusmenetluses – Hagejate vaheline koostöö

5. Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Hüvitamisele kuuluvad kohtukulud – Poolte kantud vältimatud kulud – Menetlusdokumentide kohaletoimetamise kulud – Eeltingimused

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 43 lõige 6, artikli 91 punkt b ja artikli 102 lõige 2)

Summary

1. Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 91 punktist b tuleneb, et hüvitatavad on vaid kohtukulud, mis on esiteks tekkinud seoses menetlusega Esimese Astme Kohtus ja mis on teiseks olnud selleks vältimatud.

Seetõttu ei saa lugeda vältimatuteks kuludeks kohtukulusid, mida hagejad on nõudnud tulenevalt kirjavahetusest, mida peeti komisjoni talitustega pärast põhikohtuasjas vaidlustatud otsuse tegemist ja enne selle otsuse peale hagi esitamist. Kodukorra artiklis 91 mõeldakse „menetluse” all vaid menetlust Esimese Astme Kohtus, mitte sellele eelnevat staadiumit, hoolimata sellest, et komisjoni talitustega peetud nõupidamise eesmärgiks võis olla Esimese Astme Kohtusse hagi esitamise vältimine.

(vt punktid 21 ja 22)

2. Ühenduse kohus ei ole pädev määrama kindlaks tasusid, mida pooled maksavad oma advokaatidele, küll aga võib ta kindlaks määrata nende tasude selle osa, mida peab tasuma pool, kellelt kohtukulud võidakse välja mõista. Esimese Astme Kohus ei pea kohtukulude kindlaksmääramise taotluse üle otsustamisel arvestama siseriiklikke kehtivaid advokaadi tasumäärasid ega mis tahes selle kohta sõlmitud kokkulepet huvitatud poole ja tema esindajate või nõustajate vahel.

Tasumäärasid puudutavate ühenduse õigusnormide puudumisel peab ühenduse kohus hindama juhtumi asjaolusid oma siseveendumuse kohaselt, võttes arvesse kohtuvaidluse eesmärki ja olemust, selle tähtsust ühenduse õiguse seisukohalt, samuti juhtumi keerukust, asjaga seotud esindajate või nõustajate töö mahtu ning poolte menetlusega seotud majanduslikke huve.

(vt punktid 23 ja 24)

3. Mis puudutab põhikohtuasja kohtuvaidluse eesmärki ja olemust, samuti selle tähtsust ühenduse õiguse seisukohalt, siis uue ja olulise õigusliku küsimuse uurimine, mida ei ole analüüsitud komisjoni haldusmenetluse käigus ja mis on seotud sellise valdkonna küsimusega, milles komisjon on alles põhikohtuasjas töötanud välja ja avaldanud uue poliitika, võib õigustada spetsialiseerunud advokaatide osavõttu, mis tähendas märkimisväärselt suurt hulka töötunde väga kõrge tunnihinnaga, ja seda, et hagejaid esindas mitu advokaati.

(vt punkt 26)

4. Mis puudutab põhikohtuasjas tehtud töö mahtu, siis võib ühenduse kohus võtta arvesse, et osa hagejate esitatud väidete osas oli seisukohti vahetatud juba komisjoni haldusmenetluse käigus ja poolte advokaadid pidid tundma esilekerkinud küsimusi sügavuti, kuna nad olid nimetatud haldusmenetluses juba osalenud.

Ühenduse kohus võib lisaks võtta arvesse, et hagejad on teinud koostööd hagi ja muid dokumente ette valmistades, esitades need ühiselt, mitte eraldi dokumentidena, kuigi iga hagejat esindasid erinevad advokaadid ja kuigi ühtegi formaalset kokkulepet tööde jaotamise kohta sõlmitud ei ole, ja leida siis, et hagi ühisel esitamisel pidanuks siiski vähenema aeg, mida kummagi hageja advokaadid on kulutanud eelkõige dokumentide ettevalmistamisele ja koostamisele. Ühenduse kohus võib samal ajal võtta arvesse ka seda, et sellist koostööd tehes on hagejad oma töömeetodiga tunduvalt vähendanud vastaspoole ning ka ühenduse kohtu kulusid.

(vt punktid 29 ja 30)

5. Hinnates seisukohtade ja muude dokumentide taksoga Esimese Astme Kohtusse toimetamise kulude vältimatut iseloomu, võtab Esimese Astme Kohus arvesse, et esitaks on muid kindlaid ja odavamaid viise selliste dokumentide kohaletoimetamiseks, teiseks, et Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 102 lõikes 2 on nähtud ette menetlustähtaegade pikendamine seoses suurte vahemaadega, et dokumente oleks võimalik kohale toimetada traditsioonilisemal ja odavamal viisil ja lõpuks, et kodukorra artikli 43 lõige 6 näeb ette võimaluse edastada seisukohad kaasaegsete kommunikatsioonivahendite abil, nagu seda on faks, tingimusel et hiljemalt kümne päeva pärast esitatakse allkirjastatud originaal.

(vt punkt 34)