Kohtuasi T-2/11

Portugali Vabariik

versus

Euroopa Komisjon

„EAGGF — Tagatisrahastu — EAGF ja EAFRD — Rahastamisest välja jäetud kulutused — POSEI meetmega seoses kantud kulutused (2005., 2006. ja 2007. eelarveaasta)”

Kokkuvõte – Üldkohtu otsus (kaheksas koda), 7. juuni 2013

Põllumajandus – EAGGF – Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine – Toetuste andmine – Liikmesriikide kohustus kehtestada tõhus halduskontrolli- ja kohapealse kontrolli süsteem – Siseriiklike ametiasutuste keeldumine kanda niisuguse kontrolli tulemusel tuvastatud eiramistest tulenevaid teatavaid kulusid – Puuduse kõrvaldamine, mis võib tagada selle, et EAGGF rahastab üksnes neid taotlusi, mis on liidu eeskirjadega kooskõlas

Vt otsuse tekst. (vt punkt 54)

Seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega peab komisjon oma esimeses kirjalikus teates, mille ta teostatud kontrolli lõppedes liikmesriikidele saadab, lähtudes määruse nr 885/2006, millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, artikli 11 lõike 1 esimese lõigust, täpsustama komisjoni kontrollide tulemused asjaomasele liikmesriigile ning lisama edaspidise asjassepuutuvate ühenduse eeskirjadele vastavuse tagamiseks vajalikud korrigeerivad meetmed. Selles osas peab nimetatud teade võimaldama liikmeriigil saada täieliku teabe komisjoni etteheidete kohta, nii et tal on võimalik täita talle määruse (EÜ) nr 1663/95, millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, artikli 8 lõike 1 esimesest lõigust ja määruse nr 1258/1999 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta artikli 7 lõikest 4 tulenevat teatamiskohustust. Seega peab komisjon määruse nr 1663/95 artikli 8 lõikes 1 ette nähtud esimeses teates piisava täpsusega esitama tema teenistuste poolt läbi viidud uurimise eesmärgi ja tuvastatud eiramised, kuna neile võib hiljem tugineda kui tõendile tõsise ja põhjendatud kahtluse kohta seoses siseriiklike ametiasutuste korraldatud kontrollidega või viimaste poolt esitatud arvudega ning seega põhjendada liikmeriigi poolt EAGGF tagatisrahastust saadud vahenditega tehtud kulutuste ühenduse rahastamisest väljajätmise kohta tehtud lõplikus otsuses ette nähtud finantskorrektsioone. Ainult niisugune teade saab tagada täieliku ülevaate komisjoni etteheidetest ja võib olla määruse nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 viiendas lõigus ja määruse nr 1290/2005 artiklis 31 ette nähtud 24-kuulise tähtaja arvutamise lähtepunkt. Nimelt tuleneb määruse nr 1663/95 artikli 8 lõikest 1 ja määruse nr 885/2006 artiklist 11 koosmõjus määruse nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 viienda lõiguga, et komisjon ei või ühenduse rahastamisest välja jätta kulusid, mis on tehtud varem kui 24 kuud enne seda, kui komisjon teavitas asjaomast liikmesriiki kirjalikult kontrolli tulemustest. Ent määruse nr 1663/95 artikli 8 lõikes 1 ja määruse nr 885/2006 artiklis 11 sätestatud tingimuse eiramine võib muuta sisutühjaks liikmesriikidele määruse nr 1258/1999 artikli 7 lõike 4 viienda lõiguga, milles on seatud ajalised piirid kulutustele, mille osas EAGGF võib rahastamisest keelduda, antud menetlusliku tagatise. (vt punktid 57–62, 79)

Seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega tuleb komisjoni kontrolli tulemustest, mis on kõigi finantskorrektsioonide aluseks, teatada asjaomasele liikmesriigile niipea kui võimalik, et viimane saaks tuvastatud puudused võimalikult kiiresti kõrvaldada ja hoida nii ära edaspidiste finantskorrektsioonide tegemist. Lisaks tuleneb määruse (EÜ) nr 1663/95, millega nähakse ette nõukogu määruse (EMÜ) nr 729/70 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega, artiklist 8 ja määruse nr 885/2006 artiklist 11, et kui asjaomane liikmeriik komisjoni tuvastatud puudusi ei kõrvalda, võib viimane kuni komisjoni poolt ette nähtud parandusmeetmete jõustumise kuupäevani ühenduse eeskirjade rikkumisega seotud kulutused ühenduse rahastamisest välja jätta. Kui tulemusi õigeaegselt ei edastata ja kui finantskorrektsioonide tegemist õigustavad eiramised jätkuvad pärast seda, kui kontrollitulemustest on kirjalikult teada antud, on komisjonil õigus ja ka kohustus võtta seda olukorda arvesse, kui ta määrab kindlaks ajavahemiku, mille kohta asjaomane finantskorrektsioon tehakse. Siiski ei laiene komisjoni kohustus teha kontrolli varasema ajavahemiku kohta ajavahemikule, mida kontrollimissioon ei käsitlenud ja mis eelneb esimese teate kuupäevale, kui liikmeriigil, kellele teatati tuvastatud eiramistest alles pärast asjaomaste majandusaastate lõppemist, ei olnud aega ühtegi parandusmeedet õigeaegselt võtta. Mis tahes muu tõlgendusega kaasneks see, et komisjonil oleks lubatud teha finantskorrektsioon ajavahemiku kohta, mis on varasem kui kontrollitulemustest esmase teatamise kuupäev, ilma et liikmesriiki oleks enne teavitatud ja tal oleks olnud võimalik kõnealused puudused kõrvaldada. (vt punktid 63, 79, 80, 82–85)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 99–102, 131–133)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 108, 109, 112 ja 149)

Juhul, kui eiramise tuvastab siseriiklik ametiasutus määruse (EÜ) nr 43/2003, milles sätestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001 ja (EÜ) nr 1454/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses toetusega taimekasvatussaaduste kohalikuks tootmiseks Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades, alusel tehtud toetustaotluse kohapealse pistelise kontrolli käigus, siis ei saa pidada seda, kui keeldutakse ainult selliste taotluste rahastamisest, mille osas on eiramine juba tuvastatud, puuduse kõrvaldamiseks, mis võib tagada selle, et EAGGF rahastab üksnes neid taotlusi, mis on liidu eeskirjadega kooskõlas. Nimelt oleks siseriiklik ametiasutus pidanud võtma arvesse kontrollvalimis tuvastatud veamäära ja seda kohaldama kõigile asjaomastele statistilistele andmetele, võimaldades nii kindlaks teha EAGGF kantud kahju. (vt punktid 128 ja 129)

Vt otsuse tekst. (vt punktid 138–140)

Seoses EAGGF tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega peab liikmesriik juhul, kui komisjon on selle asemel, et lükata tagasi kõik kulutused, mille puhul esineb eekirjade eiramine, teinud möönduse, kehtestades eeskirjade eiramise juhtumite käsitluse, mis on erinev vastavalt kontrollide puudulikkuse astmele ja EAGGF-le põhjustatud ohu määrale, tõendama, et need kriteeriumid on meelevaldsed ja ebaõiglased. (vt punkt 147)