Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Ehitustööde, asjade ja teenuste riigihankemenetlused – Direktiivid 93/37 ja 2004/18 – Ehitustööde riigihange – Mõiste – Segalepingud – Eeskirjad

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv2004/18, artikli 1 lõike 2 punkt b, nõukogu direktiiv 93/37, artikli 1 punkt a)

2. Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi – Kohustuste rikkumise tõendamine – Komisjoni tõendamiskoormis – Oletused – Lubamatus

(EÜ artikkel 226; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18, artikli 1 lõike 2 punkt b, nõukogu direktiiv 93/37, artikli 1 punkt c)

Summary

1. Direktiivi 93/37, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, artikli 1 punktis a ja direktiivi 2004/18 ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta artikli 1 lõike 2 punktis b esitatud ehitustööde riigihankelepingute mõiste all peetakse silmas rahaliste huvidega seotud lepinguid, mille on kirjalikult sõlminud ühelt poolt üks või mitu ettevõtjat ja teiselt poolt üks või mitu hankijat ning mille objekt on kas ühe sellise tegevusega seotud ehitustööde teostamine või nii teostamine kui projekteerimine, mis on nimetatud direktiivi 93/37 II lisas ja direktiivi 2004/18 I lisas, või ehitustöö, mis on nimetatud direktiivi 93/37 artikli 1 punktis c ja direktiivi 2004/18 artikli 1 lõike 2 punktis b, või mis tahes viisil teostatav ehitustöö, mis vastab hankija kindlaks määratud nõuetele. Lepingut käsitatakse ehitustööde riigihankelepinguna ainult juhul, kui lepingu objekt vastab sellele mõistele. Kõrvalise iseloomuga tööd, mis ei kujuta endast hankelepingu objekti, ei anna alust pidada seda lepingut ehitustööde riigihankelepinguks.

Juhul kui leping sisaldab nii ehitustööde riigihankelepingu kui ka teist tüüpi lepingu elemente, määratakse selle põhiobjekt arvestades seda, millist riigihankeid reguleerivat liidu õigusakti tuleb põhimõtteliselt kohaldada. Selle kindlakstegemisel tuleb arvestada, millised põhilised kohustused on domineerivad ja mis sellistena iseloomustavad seda lepingut vastandina nendele, mis on olemuselt üksnes kaasnevad või täiendavad ning on tingitud otseselt lepingu objektist.

(vt punktid 88–91)

2. EÜ artiklil 226 põhinevas liikmesriigi kohustuste rikkumise tuvastamise menetluses on komisjonil kohustus tõendada, et asjaomane rikkumine on aset leidnud. Nimelt peab komisjon esitama Euroopa Kohtule vajalikud tõendid, et kohus saaks kontrollida, kas liikmesriigi kohustusi on rikutud, ilma et komisjon võiks tugineda mis tahes oletusele.

Kui hagi puudutab kohaliku omavalitsuse ja arendaja vahel sõlmitud lepingute kvalifitseerimist ehitustööde riigihankelepinguks direktiivi 93/37, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord, või direktiivi 2004/18 ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta tähenduses ja komisjon piirdub väitega, et need lepingud tuleb kvalifitseerida ehitustööde riigihankelepinguks, kuna nende lepingute põhiobjekt on direktiivi 93/37 artikli 1 punkti c ja direktiivi 2004/18 direktiivi 2004/18 artikli 1 lõike 2 punkti b kohane ehitustöö, ilma et ta esitaks selle kohta tõendeid, siis puudub liikmesriigi kohustuste rikkumise tuvastamise eeldus ja hagi tuleb jätta rahuldamata.

(vt punktid 92, 94, 98 ja 99)