21.

Reguleeriv komisjon on esitanud nende kohtuotsuste peale apellatsioonkaebuse Augstākā tiesale (Senāts) (Läti kõrgeim kohus), mis on eelotsusetaotluse esitanud kohus. See kohus otsustas peatada menetluse mõlemas kohtuasjas ja esitada Euroopa Kohtule eelotsuse saamiseks järgmised küsimused, mis mõlemas kohtuasjas kattuvad: „1. Kas avalik-õigusliku ettevõtja kohustust osta elektrit turuhinnast kõrgema hinnaga tootjatelt, kes kasutavad elektrienergia tootmiseks taastuvenergiaallikaid, lõpptarbijale pandud kohustuse alusel maksta proportsionaalselt tarbimisega tuleb käsitada sekkumisena riigi poolt või riigi ressurssidega [ELTL] artikli 107 lõike 1 tähenduses? 2. Kas mõistet „elektrituru liberaliseerimine“ tuleb tõlgendada nii, et turu liberaliseerimine on juba toimunud, kui esinevad teatavad vabakaubanduse elemendid, nagu avalik-õigusliku ettevõtja sõlmitud lepingud tarnijatega teistest liikmesriikidest? Kas võib asuda seisukohale, et elektrituru liberaliseerimine algab hetkest, millal õigusaktidega antakse osale elektrikasutajatest (näiteks ülekandevõrku ühendatud elektrikasutajatele või jaotusvõrku ühendatud mittekodutarbijatest elektrikasutajatele) õigus elektrienergia turustajat vahetada? Kuidas mõjutab elektrituru eeskirjade muutmine Lätis elektritootjatele antud toetuste hindamist [ELTL] artikli 107 lõike 1 seisukohast (esimesele küsimusele vastamiseks), võttes eelkõige arvesse 2007. aastast varasemat olukorda? 3. Kui esimesele ja teisele küsimusele antud vastusest nähtub, et elektritootjatele antud abi ei kujuta endast riigiabi [ELTL] artikli 107 lõike 1 tähenduses, siis kas asjaolu, et kaebaja tegutseb praegu liberaliseeritud elektriturul ja hüvitise maksmine annab talle praegu teiste asjaomasel turul tegutsevate ettevõtjatega võrreldes eelise, tähendab, et kahju hüvitamist tuleb lugeda riigiabiks [ELTL] artikli 107 lõike 1 tähenduses? 4. Kui esimesele ja teisele küsimusele antud vastusest nähtub, et elektritootjatele antud abi on [ELTL] artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, siis kas selles sättes ette nähtud riigiabi kontrolli raames tuleb asuda seisukohale, et kaebaja nõue, et talle hüvitataks kahju, mida talle tekitati seetõttu, et tema seadusest tulenevat õigust saada toodetud elektrienergia eest suuremat tasu ei järgitud täielikult, kujutab endast uue riigiabi taotlust või varem saamata jäänud riigiabi osa väljamaksmise taotlust? 5. Kui neljandale eelotsuse küsimusele vastatakse, et kahju hüvitamise nõuet tuleb varasemate asjaolude kontekstis hinnata kui varem saamata jäänud riigiabi osa väljamaksmise taotlust, siis kas [ELTL] artikli 107 lõikest 1 tuleneb, et nüüd tuleb selle riigiabi maksmise kohta otsuse tegemiseks analüüsida turuolukorda praegu ja võtta arvesse kehtivaid õigusnorme (sealhulgas ülekompenseerimise vältimiseks praegu kehtivaid piiranguid)? 6. Kas [ELTL] artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel on oluline, et tuuleelektrijaamadele anti minevikus erinevalt hüdroelektrijaamadest täielikku abi? 7. Kas [ELTL] artikli 107 lõike 1 tõlgendamiseks on oluline, et ainult osa hüdroelektrijaamadest, mis said ebatäielikke toetusi, saab praegu hüvitist? 8. Kas [määruse nr 1407/2013] artikli 3 lõiget 2 ja artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kuna käesolevas asjas vaidlusaluse abi summa ei ületa vähese tähtsusega abi künnist, tuleb nimetatud abi lugeda vähese tähtsusega abi jaoks kehtestatud kriteeriumidele vastavaks? Kas selle määruse artikli 5 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et arvestades komisjoni otsuses SA.43140 esitatud tingimusi ülekompenseerimise ennetamiseks, võib tekitatud kahju eest hüvitise maksmise käesoleval juhul vähese tähtsusega abiks lugemine tekitada lubamatut abi kumuleerimist? 9. Kui käesolevas asjas loetakse, et anti/maksti riigiabi, siis kas [määruse 2015/1589] artikli 1 punkte b ja c tuleb tõlgendada nii, et sellistel asjaoludel nagu käesolevas asjas on tegemist uue riigiabiga, mitte olemasoleva riigiabiga? 10. Kui vastus üheksandale küsimusele on jaatav, siis kas selleks, et hinnata, kas kaebaja olukord on kooskõlas määruse 2015/1589 artikli 1 punkti b alapunkti iv tähenduses olemasolevaks abiks loetava abiga, tuleb selle määruse artikli 17 lõike 2 tähenduses aegumistähtaja lähtepunktina arvesse võtta ainult seda kuupäeva, millal abi tegelikult välja maksti? 11. Kui asutakse seisukohale, et on antud/makstud riigiabi, siis kas [ELTL] artikli 108 lõiget 3 ning määruse 2015/1589 artikli 2 lõiget 1 ja artiklit 3 tuleb tõlgendada nii, et niisugust riigiabist teatamise menetlust, nagu on kõne all käesolevas kohtuasjas, loetakse kohaseks siis, kui liikmesriigi kohus rahuldab tekitatud kahju hüvitamise nõude tingimusel, et on saadud komisjoni otsus, millega kiidetakse abi heaks, ja antakse majandusministeeriumile korraldus edastada komisjonile kahe kuu jooksul alates kohtuotsuse tegemisest vastav kaubandustegevuseks abi andmise avaldus? 12. Kas [ELTL] artikli 107 lõike 1 tõlgendamisel on oluline, et kahju hüvitamist nõutakse avaliku sektori asutuselt (reguleeriv komisjon), kes ei ole varem pidanud selliseid kulusid kandma ja kelle eelarve koosneb riigimaksudest, mida maksavad reguleeritud sektoritesse kuuluvad avaliku teenuse osutajad ja mida tuleb kasutada üksnes reguleeriva asutuse toimimise tagamiseks? 13. Kas selline hüvitamiskord, nagu on vaidluse all käesolevas kohtuasjas, on kooskõlas reguleeritud sektoritele kohaldatavate liidu õiguses sätestatud põhimõtetega, eelkõige [direktiivi 2002/20] artikliga 12 ja põhjendusega 30?“