27

Leides, et põhimõtteliselt on kõnealuse määruse artikli 27 lõikes 1 ette nähtud tingimused või vähemalt sama määruse artikli 28 lõigetes 1 ja 3 ette nähtud tingimused täidetud, otsustas Oberlandesgericht München menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas [määruse nr 44/2001] artikli 27 kohaldamisala hõlmab ka olukordi, milles kaks isikut on ühes kohtuasjas kostjad, sest kolmas isik on nende mõlema vastu hagi esitanud, ning teises kohtuasjas on nad hageja ja kostja? Kas sellises olukorras on tegemist kohtuasjaga „ühtede ja samade asjaosaliste” vahel või tuleb ühes neist menetlustest hageja poolt mõlema kostja vastu esitatud erinevaid nõudeid hinnata eraldi, mistõttu ei saa lähtuda kohtuasjast „ühtede ja samade asjaosaliste” vahel? 2. Kas „ühe ja sama alusega hagiga” määruse nr 44/2001 artikli 27 tähenduses on tegemist juhul, kui hagide nõuded ja põhjendused on kummaski menetluses küll erinevad, kuid a) mõlemas menetluses tuleb otsuse tegemiseks lahendada sama sissejuhatav küsimus või b) ühes menetluses palutakse teise võimalusena tuvastada õigussuhte olemasolu, mis on teises menetluses sissejuhatav küsimus? 3. Kas tegemist on hagiga, mille objektiks on kinnisvaraga seotud in rem õigus määruse nr 44/2001 artikli 22 [punkti] 1 tähenduses, kui palutakse tuvastada, et kostja ei ole kehtivalt teostanud Saksamaal asuva kinnisasja suhtes asjaõiguslikku ostueesõigust, mis tal Saksa õiguse kohaselt on vaieldamatult olemas? 4. Kas kohtul, kelle poole on pöördutud hiljem, on kohustus määruse nr 44/2001 artikli 27 lõike 1 alusel otsuse tegemisel ja seega enne, kui esimesena hagiavalduse saanud kohus on otsustanud enda pädevuse üle, hinnata, kas esimesena hagiavalduse saanud kohtul puudub määruse nr 44/2001 artikli 22 [punkti] 1 kohaselt pädevus, sest pädevuse puudumine tähendab määruse nr 44/2001 artikli 35 lõike 1 kohaselt seda, et esimesena hagiavalduse saanud kohtu otsust ei tunnustata? Kas juhul, kui kohus, kelle poole pöörduti hiljem, leiab, et esimesena hagiavalduse saanud kohtul puudub tulenevalt määruse nr 44/2001 artikli 22 [punktist ]1 pädevus, ei kuulu määruse nr 44/2001 artikli 27 lõige 1 kohaldamisele kohtu suhtes, kelle poole pöörduti hiljem? 5. Kas kohtul, kelle poole pöörduti hiljem, on kohustus määruse nr 44/2001 artikli 27 lõike 1 alusel otsuse tegemisel ja seega enne, kui esimesena hagiavalduse saanud kohus on otsustanud enda pädevuse üle, hinnata poole väidet, mille kohaselt teine pool kuritarvitas õigusi, kui ta pöördus kohtusse, kellele hagi esitati esimesena? Kas juhul, kui kohus, kelle poole pöörduti hiljem, leiab, et esimesena hagiavalduse saanud kohtusse pöördumine toimus õigusi kuritarvitades, ei kuulu määruse nr 44/2001 artikli 27 lõige 1 kohaldamisele kohtu suhtes, kelle poole pöörduti hiljem? 6. Kas määruse nr 44/2001 artikli 28 lõike 1 kohaldamine eeldab seda, et kohus, kelle poole on pöördutud hiljem, on eelnevalt otsustanud, et määruse artikli 27 lõige 1 konkreetsel juhul kohaldamisele ei kuulu? 7. Kas määruse nr 44/2001 artikli 28 lõikes 1 antud kaalutlusõiguse teostamisel tohib arvestada: a) seda, et esimesena hagiavalduse saanud kohus asub liikmesriigis, milles statistiliselt kestavad menetlused tunduvalt kauem kui liikmesriigis, milles asub kohus, kelle poole on pöördutud hiljem, b) seda, et selle kohtu hinnangul, kelle poole on pöördutud hiljem, kuulub kohaldamisele tema asukoha liikmesriigi õigus, c) menetluspoole vanust, d) hagi rahuldamise väljavaateid esimesena hagiavalduse saanud kohtus? 8. Kas määruse nr 44/2001 artiklite 27 ja 28 tõlgendamisel ja kohaldamisel tuleb lisaks kokkusobimatute ja vastuoluliste otsuste vältimise eesmärgile arvestada ka teise hageja õigusega kohtulikule kaitsele?”