AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

10. september 2009

Kohtuasi F–16/08

Joachim Behmer

versus

Euroopa Parlament

Avalik teenistus – Ametnikud – Teenetepunktide andmise menetlus Euroopa Parlamendis – Põhjendamiskohustuse rikkumine – Põhjenduste esitamine kohtumenetluse käigus

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, millega J. Behmer palub tühistada parlamendi 4. juuni 2007. aasta otsus, millega anti 2004. aasta eest kaks teenetepunkti, ja 26. juuni 2007. aasta otsus, millega anti 2006. aasta eest kaks teenetepunkti.

Otsus: Puudub vajadus otsuse tegemiseks hagi suhtes, mis on suunatud Euroopa Parlamendi 4. juuni 2007. aasta otsuse peale, millega hagejale anti 2004. aasta eest kaks teenetepunkti. Tühistada Euroopa Parlamendi 26. juuni 2007. aasta otsus, millega hagejale anti 2006. aasta eest kaks teenetepunkti. Jätta parlamendi kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja pool hageja kohtukuludest. Jätta pool hageja kohtukuludest tema enda kanda.

Kokkuvõte

Ametnikud – Edutamine – Kandidaadi kaebus teenetepunktide andmise otsuse peale

(Personalieeskirjad, artikli 25 teine lõik, artikkel 43 ja artikli 90 lõige 2)

Administratsioonil lasuvat põhjendamiskohustust rikub ametisse nimetava asutuse teenetepunktide andmise otsus, mille põhjendus esitati alles siis, kui sõnaselgelt jäeti rahuldamata otsuse adressaadi kaebus, mis esitati pärast personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 ette nähtud neljakuulise tähtaja möödumist ning pärast asjaomase isiku poolt hagi esitamist vaikimisi tehtud rahuldamata jätmise otsuse peale.

Seda järeldust ei sea kahtluse alla argumendid, mille kohaselt ei ole punktide andmise otsust vaja põhjendada, kuna see on tehtud kontekstis, mis on teada otsuse adressaadile, kelle käsutuses on nii osaline põhjendus. Kuna teenetepunkte antakse iga aasta, siis see eeldab, et administratsioon võtab igal aastal vastu uue teenetepunktide andmise otsuse, mis peab tuginema ainult asjaomase ametniku sooritusele võrdlusperioodil. Lisaks asjaolu, et asjaomase isiku esitatud kaebuse sisu tõendab, et ta saab aru hindamise süsteemist, ei tähenda, et ta võis aru saada punktide andmise otsuse vastuvõtmise põhjustest.

Sellist põhjendamise puudumist ei sea kahtluse alla samuti kohtupraktika, mille kohaselt muidu põhjendatud otsuse põhjenduste edastamisega hilinemisel ei pea otsust tühistama, kuna tühistamise korral saaks administratsioon võtta ainult uue otsuse, mille põhjendus oleks samasugune ning hagejal ei oleks sellest mingit kasu. Kui hageja vaidlustab administratsiooni otsuse põhjendatuse, ei saa välistada, et pärast selle otsuse tagasiulatuvalt tühistamist ning sellele järgnevat läbivaatamist võetakse vastu erinev otsus.

(vt punktid 25 ja 29–34)

Viited:

Euroopa Kohus: 26. november 1981, kohtuasi 195/80: Michel vs. parlament (EKL 198, lk 2861, punkt 22); 7. veebruar 1990, kohtuasi C‑343/87: Culin vs. komisjon (EKL 1990, lk I‑225, punkt 15); 23. september 2004, kohtuasi C‑150/03 P; Hectors vs. parlament (EKL 2004, lk I‑8691, punkt 50).

Esimese Astme Kohus: 12. veebruar 1992, kohtuasi T‑52/90: Volger vs. parlament (EKL 1992, lk II‑121, punktid 40 ja 41); 26. jaanuar 2000, kohtuasi T‑86/98: Gouloussis vs. komisjon (EKL AT 2000, lk I‑A‑5 ja II‑23); 20. veebruar 2002, kohtuasi T‑117/01: Roman Parra vs. komisjon (EKL AT 2002, lk I‑A‑27 ja II‑121, punkt 32); 6. juuli 2004, kohtuasi T‑281/01: Huygens vs. komisjon (EKL AT 2004, lk I‑A‑203 ja II‑903, punkt 109); 15. september 2005, kohtuasi T‑132/03: Casini vs. komisjon (EKL AT 2005, lk I‑A‑253 ja II‑1169, punkt 31 ja seal viidatud kohtupraktika).

Avaliku Teenistuse Kohus: 8. oktoober 2008, kohtuasi F‑81/07: Barbin vs. parlament (EKL 2008, lk I‑A‑1‑0000 ja II‑A‑1‑0000, punkt 28).