ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:T:2011 :702 1ÜLDKOHTU OT SUS (apellatsioonikoda)
30. november 2011
Kohtuasi T-51/08 P
Euroopa Komisjon
versus
Daniel Dittert
Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Edutamine — 2005 . aasta edutamine — 
Eelispunktid — Punktide andmata jätmine tehnilise vahejuhtumi tõttu — A* edutamiskomitee — 
Väiksema arvu täiendavate eelispunktide andmine, kui oli ülemuse ettepanek — Edutatud ametnike 
nimekirja kandmata jätmine
Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku T eenistuse Kohtu (teine ko da) 22. novembri 
2007 . aasta otsuse pe ale ko htuasjas F-109/06: Dittert vs. ko misjon ( EKL AT 2007 , 
lk I-A-1-383 j a II-A-1-2131 ) selle ko htuotsuse tühistamise nõ udes.
Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta ko misjoni ko htukulud tema enda ka nda j a 
mõista temalt välja Daniel Ditterti kohtukulud.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Hagi — Isikut kahjustav m eede — Komisjoni kehtestatud ed utamissüsteem — 
Eelispunktide a ndmata jätmine — Vaidlustatav akt — Tingimus
(Personalieeskirjad, artiklid 45, 90 j a 91)
2. Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine
(Personalieeskirjad, artikli 38 p unkt f ja artikkel 45)
3. Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine
(Personalieeskirjad, artikkel 45)
4. Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine
(Personalieeskirjad, artikkel 45)
5. Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine
(Personalieeskirjad, artikkel 45)
1. Komisjoni kehtestatud edutamissüsteemis on o tsus, millega vea – m itte asjaomaste ametnike teenete 
hindamisel põhineva tahtliku v aliku – t õttu ei anta ee lispunkte, on me netlusviga, ku i ilma selle 
menetlusnormi rikkumiseta oleks punktide andmata jätmise otsusel võinud olla erinev sisu.
(vt punktid 59 ja 60)
2 ECLI:EU:T:2011 :702KOKKUVÕTE–KOHTUASIT-51/08P
KOMISJONVS.DITTERT
2. Personalieeskirjade ar tikli 38 p unktist f ilmneb, et lähetuses viibivale ametnikule säilib tema 
ametikoht, õ igus tõusta kõ rgemale astmele ning õigus ametialasele edutamisele. Sellest tuleneb, et neid 
ametnikke, ke lle teenistuskäik leiab aset pe adirektoraadi s, ku st nad p ärit on , ei tohi edutamise 
valdkonn as ko helda t eistest erinevalt n ing n eil pe avad o lema s amad v õimalused s amasse 
peadirektoraati määratud ko lleegidega.
Seoses sellega ei saa institutsioon õ iguspäraselt tugineda v äidetavatele raskustele, mis tal on t ekkinud 
lähetuses viibivate ametnike ja nende ametnike, kes lähetuses ei viibi, vastavate teenete võrdlemisel, 
kuna lähetatud ametnike kar jääriar engu ar uanded koo statakse pe adirektoraadi s, ku st nad p ärit on , 
mitte neid v astuvõtva institutsiooni ülemuste poolt. Lähetatud ametnike t eenete võrdlemine nende 
ametnike teenetega, kes lähetuses ei viibi, on s eega võimalik ning isegi hädavajalik, et tagada kõ ikide 
ametnike võrdne ko htlemine.
(vt punktid 62, 66 j a 67)
3. Miski ei takista seda, et ametisse nimetav asutus võiks ko misjoni pe adirektoraadi ee lispunktide 
andmise me netluses tehtud me netlusvea parandada e dutamise hilisemas staadiumis. Siiski on vee l vaja, 
et s ee p arandustegevus o leks ka vandatud j a t oimuks ko misjoni töökorraga ra kendatud 
menetlussüsteemi üldist laadi j ärgides.
Seoses sellega on n imetatud süsteemis kõ ikidel ametnikel, olgu nad lähetatud või mitte, õigus kahele 
üksteisele j ärgnevale t eenete h indamisele, m illest m õlemad v õivad o makorda s uurendada 
edutamisvõimalusi: pe adirektori poolt läbi viidud teenete võrdlev h indamine pe adirektoraadi s, mis 
hõlmab v õimalikku ee lispunktide a ndmist, s eejärel teenete laiendatud v õrdlemine kõ ikides 
peadirektoraatides, mille viivad l äbi edutamiskomitee ja ametisse nimetav asutus ning m is hõlmab 
võimalikku t äiendavate ee lispunktide andmist. Kõikide pe adirektoraatide sellise laiendatud hindamise 
esmaeesmärk ei ole seega asendada e rinevate pe adirektoraatide hindamist, vaid s eda v ajaduse ko rral 
täiendada , andes täiendavaid ee lispunkte.
Pealegi toimub teenete kv antifitseerimisel põhinevas edutamissüsteemis, mis väljendub selles, et 
ametnikele antakse igal aastal teenetepunkte ja täiendavaid ee lispunkte, ametisse nimetava asutuse 
võimalusega parandada o letuslikult ametniku suhtes teenete võrdleval hindamisel tema peadirektoraadi 
tasemel tehtud me netlusvea heastamine ainult siis, ku i see tagab asjaomasele isikule sama soodsa 
kohtlemise ku i nimetatud ve a puudumisel. Seda p õhimõtet ei järgita siis, kui ametisse nimetav asutus 
ei pea ennast ku idagi seotuks a sjaomase pe adirektori antud ametlike ki nnitustega, mis puudutavad 
seda, millised olid tema ka vatsused seoses nimetatud ametnikuga, kui rikkumist ei oleks toimunud, 
samas ku i peadirektori tegevuse ainus eesmärk oli administratsioonil lasuva hea halduse põhimõtte ja 
hoolitsemiskohustusele vastavalt parandada me netlusviga, mis võiks s eada ka htluse alla punktide 
koguarvu kindlaksmäärava otsuse.
(vt punktid 70–73 ja 75)
Viide:
Üldkohus: 6. juuni 2007 , ko htuasi T-432/04: Parlante vs. ko misjon ( EKL AT 2007 , lk I-A-2-13 j a II-A-2-921, 
punktid 59, 64 j a 68).
4. Komisjoni kehtestatud edutamismenetlus näeb ette pe adirektorite osalemise edutamises nii, et nad 
annavad o ma pe adirektoraadi le ee lispunkte. Seega on t avaline, et pe adirektor, kellel tema tahtest 
sõltumatu tehnilise ve a tõttu ei olnud võimalik teha otsust ühe oma alluva toimiku ko hta, edastab 
pädevale edutamiskomiteele ja ametisse nimetavale asutusele asjakohase teabe nimetatud isiku teenete 
võrdleva hindamise ko hta pe adirektoraadi s. Kaugel sellest, et asjaomane isik oleks s ellise tegevuse
ECLI:EU:T:2011 :702 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIT-51/08P
KOMISJONVS.DITTERT
 tõttu samasse pe adirektoraati kuu luvate ametnikega võrreldes paremas olukorras, on s elline teguviis 
just vastupidi koo skõlas mitte ainult hea halduse põhimõtte ja hoolitsemiskohustusega, vaid ka v õrdse 
kohtlemise põhimõttega.
(vt punkt 81)
5. Komisjoni kehtestatud edutamissüsteem p õhineb teenete kvantifitseerimisel, mis väljendub selles, et 
ametnikele antakse igal aastal teenetepunkte ja täiendavaid ee lispunkte, et võimaldada e dutamiseks 
kõlblike a metnike t eenete endisest objektiivsemat ja hõlpsamat võrdlemist. Sellises süsteemis on 
edutamiseks kõ lblike ametnike ko gutud punktide arv edutamisel otsustav – n eid edutamiseks kõ lblikke 
ametnikke, kes edutamiskünnise ületavad, põhimõtteliselt selle fakti tõttu ka e dutatakse.
(vt punkt 93)
Viide:
Üldkohus: eespool viidatud ko htuasi Parlante vs. komisjon (punkt 59).