Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Õigus esitada hagi

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

2. Euroopa ühenduste hanked – Hankemenetlus – Kohustus järgida pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtet

(Nõukogu määrus nr 1605/2002, artikli 89 lõige 1)

3. Euroopa ühenduste hanked – Hankemenetlus – Lepingute sõlmimine – Majanduslikult soodsaim pakkumine – Lepingu sõlmimise kriteeriumid

(Nõukogu määrus nr 1605/2002, artikli 97 lõiked 1 ja 2; komisjoni määrus nr 2342/2002, artikli 138 lõiked 2 ja 3)

4. Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Hankemenetluses tehtud otsus lükata pakkumus tagasi

(EÜ artikkel 253; nõukogu määrus nr 1605/2002, artikli 100 lõige 2; komisjoni määrus nr 2342/2002, artikkel 149)

Summary

1. Tühistamishagi raames, mis on esitatud hankija otsuse peale, mis on adresseeritud pakkumuse esitanud konsortsiumile, kellel pole kunagi olnud õigusvõimet juriidilise isikuna, ning millega otsustati viimase pakkumus tagasi lükata ja sõlmida asjassepuutuv hankeleping ühe teise pakkujaga, tuleb konsortsiumi liikmeteks olevaid asjaomaseid äriühinguid käsitleda kõnealuse otsuse adressaadina. Niisugustel asjaoludel on nimetatud konsortsiumi liikmeks oleval äriühingul kui vaidlustatud otsuse adressaadil seega õigus see otsus EÜ artiklis 230 sätestatud tingimustel vaidlustada.

(vt punkt 40)

2. Hankija peab igas hankemenetluse etapis tagama selle, et järgitaks võrdse kohtlemise põhimõtet ja sellest tulenevalt oleks kõigi pakkujate võimalused võrdsed. Pakkujate võrdse kohtlemise põhimõte – mille eesmärk on soodustada hankemenetluses osalevate ettevõtjate vahelise terve ja tegeliku konkurentsi arengut – tähendab seda, et kõigile pakkujatele peavad pakkumuse koostamisel olema tagatud võrdsed võimalused ning tähendab seega, et kõigi pakkujate esitatud pakkumustele peavad kehtima samad tingimused.

Võrdse kohtlemise põhimõte tähendab ka kohustust tagada läbipaistvus, et võimaldada kontrollida selle põhimõtte järgimist. Läbipaistvuse tagamise põhimõtte eesmärk on tagada ennekõike see, et puuduks oht, et hankija eelistab soosikuid või tegutseb omavoliliselt. See tähendab, et kõik hankemenetluse tingimused ja eeskirjad peavad olema hanketeates või hankedokumentides sõnastatud selgelt, täpselt ja ühemõtteliselt. Seega tähendab läbipaistvuse põhimõte seda, et kogu asjakohane tehniline teave peab hanketeate või hankedokumentide mõistmise huvides olema nii varakult kui võimalik kõigile hankelepingu sõlmimise menetluses osalevatele ettevõtjatele kättesaadavaks tehtud nii, et ühelt poolt võimaldaks see kõigil piisavalt informeeritud ja mõistlikult tähelepanelikel pakkujatel mõista selle täpset ulatust ja sellest ühtemoodi aru saada ning teiselt poolt võimaldaks hankijal kontrollida, kas pakkujate esitatud pakkumused vastavad tegelikult kõnealuse hankelepingu sõlmimise kriteeriumidele.

Võimaluste võrdsuse kahjustamine ja läbipaistvuse põhimõtte rikkumine kujutavad endast kohtueelse menetluse normide rikkumist, mis rikub asjassepuutuvate poolte õigust teabe saamisele. Siiski võib menetlusnormide rikkumine tuua kaasa asjassepuutuva otsuse tühistamise vaid juhul, kui on tõendatud, et kui selline rikkumine poleks aset leidnud, oleks haldusmenetluse tulemus võinud olla teistsugune, kui selles suhtes on kasvõi väike võimalus, et hageja oleks seeläbi saanud mõjutada haldusmenetlust nii, et selle tulemus oleks olnud teistsugune.

(vt punktid 55–59, 61)

3. Määruse nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 97 lõige 1 näeb ette, et juhul kui leping sõlmitakse majanduslikult soodsaima pakkumuse esitajaga, peab hankija määratlema ja esitama hankedokumentides lepingu sõlmimise kriteeriumid, mis võimaldavad hinnata pakkumuste sisu. Need kriteeriumid peavad määruse nr 2342/2002 finantsmääruse rakendamise kohta artikli 138 lõike 2 kohaselt olema põhjendatud lepingu esemega. Sama artikli lõike 3 kohaselt peab hankija hanketeates või hankedokumentides täpsustama ka iga majanduslikult soodsaima pakkumuse kindlaksmääramiseks kasutatava kriteeriumi suhtelise kaalu. Niisuguste sätetega on hankijale siiski jäetud valikuvabadus nende lepingu sõlmimise kriteeriumide osas, mille alusel pakkumusi hinnata. Need kriteeriumid ei pea olema ilmtingimata laadilt kvantitatiivsed või puudutama ainuüksi hindu. Isegi kui hankedokumentides on ära toodud lepingu sõlmimise kriteeriumid, mille sõnastusest ei nähtu nendega kvantitatiivselt mõõdetav objekt, võib neid kasutada pakkumuste võrdlemisel, kohaldatuna objektiivselt ja ühetaoliselt, ning need võivad olla äärmiselt asjakohased majanduslikult soodsaima pakkumuse väljaselgitamisel.

(vt punktid 106–108)

4. Seda, millise sisuga on hankija kohustus põhjendada oma otsuseid pakkujale, kelle pakkumust ei tunnistatud hankemenetluses edukaks, reguleerivad määruse nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, artikli 100 lõige 2 ja määruse nr 2342/2002 finantsmääruse rakendamise kohta artikkel 149. Nendest artiklitest tuleneb, et hangete puhul on hankija täitnud oma põhjendamiskohustuse juhul, kui ta – esiteks – on saatnud pakkujale, kelle pakkumus kõrvale jäeti, viivitamatult tema pakkumuse tagasilükkamise põhjused, ja – teiseks – edastab neile pakkujatele, kelle pakkumused ta vastuvõetavaks tunnistas ja kes on seda sõnaselgelt taotlenud, edukaks tunnistatud pakkumuse tunnused ja suhtelised eelised ning selle isiku nime, kellega leping sõlmitakse, ning seda 15 kalendripäeva jooksul arvates kirjaliku taotluse saamisest. Niisugune toimimisviis on kooskõlas EÜ artiklist 253 tuleneva põhjendamiskohustuse eesmärgiga, arvestades, et mainitud sätte kohaselt tuleb selgelt ja ühemõtteliselt ära näidata akti vastuvõtja mõttekäik, et huvitatud isikutel oleks võimalik teada võetud meetme põhjendusi, et nad saaksid kaitsta oma õigusi ning et kohtul oleks võimalik teostada omapoolset kontrolli.

(vt punktid 132–134)