Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hagi – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Ametiasutuse teatis, milles teavitatakse huvitatud isikut kavatsusest nõuda rahuldava selgituse või täiendava põhjendava dokumendi puudumisel alusetult saadu tagasi

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

2. Ametnikud – Alusetult saadu tagastamine – Tingimused – Maksmise ilmne alusetus – Huvitatud isiku teadlikkus – Ametniku rahalise tasu osaline ülekandmine eluasemehoiusele väljaspool teenistuskohta

(Personalieeskirjad, artikkel 85; VII lisa artikli 17 lõige 2)

3. Ametnikud – Hagi – Täielik pädevus – Üleantud summa õigusvastase tagastamise nõudega ametnikule tekitatud materiaalse kahju hüvitamine

(Personalieeskirjad, artikli 91 lõige 1)

1. Ametiasutuse teatis, milles teavitatakse ametnikku kavatsusest nõuda ametniku esitatava rahuldava selgituse või täiendava põhjendava dokumendi puudumisel alusetult saadud summa tagasi ning milles ei ole märgitud tagasi nõutavat summat ega tagasinõudmise viisi, ei saa käsitada kui ametnikku kahjustavat meedet, kuna tema õigusliku seisundi selge muutmine ei mõjutata veel otseselt ja vahetult tema huve ega kujuta endast ametiasutuse lõplikku seisukohavõttu. Lisaks ei võimalda asjaomane teatis huvitatud isikul hinnata, kas seda on personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel esitatava kaebusega otstarbekas vaidlustada.

(vt punktid 45 ja 46)

2. Personalieeskirjade artiklist 85 tuleneb, et alusetult saadu tagastamise suhtes kehtivad kaks kumulatiivset tingimust, millest esimese kohaselt peab ametiasutuse tagasinõutav summa olema makstud eeskirju eirates ning teise järgi peab ametnik olema sellest eeskirjade eiramisest teadlik või peab eeskirjade eiramine olema niivõrd ilmne, et ametnik ei saanud seda mitte teada.

Isegi kui eeldada, et personalieeskirjade VII lisa artikli 17 lõige 2, enne määruse nr 723/2004 (millega muudetakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi) jõustumist kehtinud redaktsioonis, võimaldab ametnikel lasta üle kanda osa oma töötasust teise liikmesriiki, teha makseid korrapäraste ja tõendatud kulude eest, mis tal tekivad väljaspool vastava institutsiooni asukohariiki või tema teenistuskoha riiki, ei ole kohaldatav juhul, kui raha kantakse üle liikmesriigi seadusandlusega sellisena tunnustatud eluasemehoiusele, kuna eeskirjade eiramine sellise ülekandega ei ole niivõrd ilmne, et ametnik ei saanud olla sellest teadlik eelkõige seetõttu, et kohaldatavate normide sõnastus ei võimalda anda selget ja ühemõttelist vastust küsimuse kohta, kas asjaomane norm on sellisele ülekandele kohaldatav, ning et pädevate teenistuste tegevus võis mõistlikult jätta huvitatud isikule mulje, et need asutused võivad seda kohaldatavust toetama hakata.

(vt punktid 58, 68, 69, 72 ja 74)

3. Rahalistes vaidlustes täielikku pädevust omav ühenduse avaliku teenistuse kohus võib varalise kahju hüvitamiseks määrata ametiasutuse alusetult tagasinõutud summa hagejale tagasimaksmise, millele lisandub viivis alates kuupäevast, mil hagejal see õigus tekkis kuni summa tegeliku tasumiseni.

(vt punktid 81 ja 82)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 18. september 2002, kohtuasi T‑29/01: Puente Martín vs. komisjon (EKL AT 2002, lk I‑A‑157 ja II‑833, punkt 88; 9. juuli 2003, kohtuasi T‑22/01: Efthymiou vs . komisjon, EKL AT 2003, lk I‑A‑177 ja II‑891, punkt 45).

Avaliku Teenistuse Kohus: 16. jaanuar 2007, kohtuasi F‑126/05: Borbély vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 73).