Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused – Direktiiv 2001/29 – Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamine infoühiskonnas – Levitamisõigus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/29, artikli 4 lõige 2)

2. Institutsioonide aktid – Õigusliku aluse valik – Kriteeriumid – Akt, mis puudutab autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamist infoühiskonnas

(EÜ artikli 47 lõige 2, artiklid 55 ja 95; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/29)

3. Õigusaktide ühtlustamine – Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused – Direktiiv 2001/29 – Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamine infoühiskonnas – Levitamisõigus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/29, artikli 4 lõige 2)

Summary

1. Direktiivi 2001/29 autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas artikli 4 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklikud eeskirjad, mis näevad ette levitamisõiguse lõppemise originaalteose või koopiate puhul, mis on õiguste valdaja poolt või tema nõusolekul turule viidud väljaspool Euroopa Ühendust.

Direktiivi 2001/29 artikli 4 lõike 2 sõnastusest, loetuna koos selle direktiivi põhjendusega 28, tuleneb selgelt, et nimetatud säte ei jäta liikmesriikidele võimalust ette näha muud õiguse lõppemise põhimõtet kui õiguse lõppemine ühenduses. Seda järeldust toetab nimetatud direktiivi artikkel 5, mis lubab liikmesriikidel ette näha erandid või piirangud reprodutseerimisõigusele, õigusele üldsusele teoseid edastada, õigusele muid objekte üldsusele kättesaadavaks teha ja levitamisõigusele. Ühestki selle artikli sättest ei tulene, et lubatud erandid või piirangud võiksid puudutada direktiivi 2001/29 artikli 4 lõikes 2 sätestatud õiguse lõppemise põhimõtet ja järelikult lubada liikmesriikidel sellest reeglist erandeid teha.

(vt punktid 24, 25, 27, resolutiivosa punkt 2)

2. Ühenduse pädevuste jagunemise kontekstis peab õigusakti õigusliku aluse valik põhinema objektiivsetel asjaoludel, mis on kohtulikult kontrollitavad. Selliste asjaolude hulka kuuluvad eriti õigusakti eesmärk ja sisu. Seoses sellega võimaldavad EÜ artikli 47 lõige 2, EÜ artiklid 55 ja 95, mille alusel direktiiv 2001/29 autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas vastu võeti, võtta siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikke meetmeid, mis puudutavad asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste sisu ja teostamist puudutavate siseriiklike õigusnormide ühtlustamise teel. Nimetatud direktiivi põhjendustest nähtub, et see järgib ilmselgelt asutamislepingu eespool viidatud sätete eesmärke.

(vt punktid 30–32)

3. Direktiivi 2001/29 autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas artikli 4 lõige 2, mis ei näe ette levitamisõiguse lõppemist teose originaali või koopiate suhtes ühenduses, v.a juhul, kui õiguste valdaja poolt või tema nõusolekul toimub ühenduses kaitstud objekti esmamüük või muul viisil omandiõiguse üleminek, ei riku ühenduse sõlmitud rahvusvahelisi lepinguid autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste valdkonnas, konkurentsipoliitikat kehtestavaid asutamislepingu eeskirju, proportsionaalsuse, võrdõiguslikkuse ega sõnavabaduse põhimõtet, ega ka EÜ artikleid 151 ja 153.

Esiteks, mis puudutab autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste valdkonnas ühenduse sõlmitud rahvusvahelisi lepinguid, siis ei Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) autoriõiguse lepingu artikli 6 lõige 2 ega WIPO esituse ja fonogrammide lepingu artikli 8 lõige 2 ega artikli 12 lõige 2 pane ühendusele kui lepingupoolele kohustust näha ette konkreetne põhimõte selle õiguse lõppemise kohta.

Teiseks, seoses asutamislepingu eeskirjadega, mis käsitlevad konkurentsipoliitika kehtestamist, tuleneb direktiivi 2001/29 esimesest põhjendusest, et nimetatud direktiivi abil teostatava ühtlustamise eesmärk on samuti tagada, et vastavalt EÜ artikli 3 lõike 1 punktile g ei kahjustata konkurentsi siseturul.

Kolmandaks, ühenduse institutsioonide viidatud eesmärke arvestades ilmneb, et eespool viidatud artikli 4 lõikes 2 ette nähtud valik toetada õiguse lõppemise põhimõtet ühenduses ei kujuta endast ebaproportsionaalset meedet, mis võiks mõjutada selle sätte kehtivust.

Neljandaks, kuna valdaja võib seega teostada kontrolli levitamisõigusega kaitstud objekti esmakordse turustamise üle, ei saa antud kontekstis tugineda õiguse lõppemise põhimõtte rikkumise osas sõnavabadusele. Pealegi on väidetav teabe saamise vabaduse piiramine õigustatav, arvestades vajadust kaitsta intellektuaalomandi õigusi, sh autoriõigust, mis moodustab osa omandiõigusest.

Viiendaks, mis puudutab võrdõiguslikkuse põhimõtet, siis kahtlemata ei ole tootja ja kolmandas riigis välja antud litsentsi valdaja samas või võrreldavas olukorras tootja ja ühenduses välja antud litsentsi valdajaga.

Viimaseks, mis puudutab EÜ artikleid 151 ja 153, siis tuleneb mitmest nimetatud direktiivi põhjendusest ja selle direktiivi artiklis 5 sätestatud erandite ja piirangute süsteemist, et ühenduse institutsioonid on direktiivi 2001/29 väljatöötamisel ja vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse võtnud liikmesriikide endi kultuurilisi aspekte, samuti õigust õppimisele, mida ühenduse seadusandja peab oma tegevuses arvestama.

(vt punktid 40, 49, 58, 63, 65, 69, 80)