Konkurentsieeskirjade rikkumise eest määratava trahvisumma kindlaksmääramisel on põhjendatud see, et komisjon võtab arvesse müüki, mis toimub rikkumisperioodist varasemate lepingute alusel, mille üle sel perioodil uusi läbirääkimisi ei peeta, kuna see võimaldab kajastada rikkumise majanduslikku tähtsust nii kartelli ulatuse ja toimimisviisi kui ka sellega taotletud turu stabiilsuse üldise eesmärgi seisukohast, mistõttu ei ole selle eesmärgi saavutamiseks kokkumäng vajalik iga tarnelepingu osas.

Määruse nr 1/2003 artikkel 23 ei sisalda mingit teavet vahetuskursi kohta, mida tuleb kasutada trahvi seadusliku ülempiiri kindlaksmääramisel juhul, kui selle sätte lõike 2 teises lõigus silmas peetud kogukäive on väljendatud muus valuutas kui euro. Selles küsimuses tuleb silmas pidada trahvi seadusliku ülempiiri eesmärki, milleks on vältida, et määratakse trahve, mille osas võib arvata, et ettevõtjad ei ole suutelised neid tasuma, kui pidada silmas nende ettevõtjate suurust, mis on – olgugi et ligikaudselt ja ebatäiuslikult – määratud kogukäibe põhjal. Seda eesmärki arvestades tuleb määruse nr 1/2003 artikli 23 lõike 2 teisest lõigust tulenev ülempiir kindlaks määrata üldjuhul vastavalt majanduslikule tegelikkusele nagu see oli EÜ artikli 81 rikkumise eest karistatava otsuse vastuvõtmisele eelnenud majandusaastal.

See tõdemus on kooskõlas liidu seadusandja valikuga kasutada trahvi määramise otsuse vastuvõtmisele eelnenud viimasel majandusaastal saadud käivet kui põhimõttelist ette kindlaks tehtavat võrdlusväärtust, mis kajastab kõige paremini ettevõtja finantssuutlikkust kuupäeval, mil ta rikkumise eest vastutavaks tunnistati ja mil komisjon talle rahalise karistuse määras. See valik põhjendab ka võrdlusväärtuse konverteerimisel sel perioodil kohaldatava vahetuskursi kasutamist, kui see väärtus on väljendatud muus vääringus kui euro.

Nimelt on esiteks ettevõtja finantssuutlikkuse hindamise küsimuses liidu seadusandja valikuga kooskõlas võtta selleks aluseks mitte trahvi määramise otsuse kuupäeval kohaldatav vahetuskurss, vaid selle otsuse vastuvõtmisele eelnenud majandusaasta keskmine vahetuskurss, kuna viimane kajastab kõige paremini selle majandusaasta majanduslikku tegelikkust. Vastasel juhul moonutaksid seda majanduslikku tegelikkust tingimata kõrvalised või juhuslikud tegurid, nagu sellest majandusaastast hilisema perioodi jooksul toimunud vahetuskursside areng.

Teiseks vastab see konverteerimismeetod trahvi seadusliku ülempiiri ettenähtavuse nõudele, kuna see meetod põhineb vahetuskursil, mida on võimalik teada enne komisjoni trahvi määramise otsuse vastuvõtmist ja mille alusel on võimalik ette kindlaks teha trahvi ülempiir.

Kolmandaks ei ole seadusliku ülempiiri eesmärk tagada absoluutne kaitse vahetuskursi kõikumiste vastu, mis võivad aset leida kuni trahvi määramise otsuse vastuvõtmise kuupäevani, trahvi seadusliku ülempiiri autonoomne eesmärk, vaid pigem üks kaitseaspekt, mida see ülempiir pakub ülemääraste ja ebaproportsionaalsete trahvide vastu. Kuigi seaduslik ülempiir piirab vahetuskursside kõikumiste võimalikke kahjulikke tagajärgi, ei tulene sellest, et see ülempiir on absoluutne kaitse selliste kõikumiste vastu ega ka see, et selle ülempiiri kindlaksmääramisel on asjakohane vahetuskurss, mis on kohaldatav trahvi määrava otsuse vastuvõtmise kuupäeval.

(vt punktid 35, 36, 38–45)