ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :17 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(esimene ko da)
9. märts 2010
Kohtuasi F-26/09
N
versus
Euroopa Parlament
Avalik teenistus — Ametnikud — Kahju hüvitamise nõ ue — Vastuvõetavus — 
Psühholoogiline ahistamine — Hoolitsemiskohustus — Mittevaraline kahju
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, milles N p alub parlamendilt tema 
kasuks v älja m õista 12 000  eurot, et hüvitada ka hju, m is tekitati hagejale esiteks 
väidetavalt tema psühholoogilise ja tööalase ahistamisega 16. augustist 2006 ku ni 1. maini 
2007 n ing teiseks s ellega, et sõltumatu h aldusorgan e i alustanud a sutusesisest 
haldusjuurdlust.
Otsus: Mõista parlamendilt hageja ka suks v älja hüvitis 2000 eurot. Jätta ülejäänud osas hagi 
rahuldamata. Jätta parlamendi ko htukulud tema enda ka nda ja mõista ko lm n eljandikku 
hageja ko htukuludest välja parlamendilt. Jätta neljandik hageja ko htukuludest tema enda 
kanda.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Hagi — Isikut kahjustav meede — Mõiste — Personalieeskirjades e tte nähtud meetme 
võtmisest h oidumine — Institutsiooni h oidumine om a t eenistujatele a bi o sutamisest — 
Väljaarvamine — Erand
(Personalieeskirjad, artiklid 24, 90 j a 91)
2. Ametnikud — Psühholoogiline ahistamine — Mõiste — Käitumine, mille ees märgiks on huvitatud 
isiku alandamine või tema töötingimuste halvendamine — Sellise käitumise ko rduvuse nõue
(Personalieeskirjad, artikli 12 a lõige 3)
3. Ametnikud — Psühholoogiline ahistamine — Mõiste — Hindamisaruanne, mis sisaldab negatiivseid 
komm entaare, kuid ei ole ametnikku halvustavad — Väljaarvamine
(Personalieeskirjad, artikli 12 a lõige 3)
4. Ametnikud — Hagi — Tähtaeg — Institutsioonile esitatud hüvitisetaotlus — Mõistliku tähtaja 
järgimine
(Personalieeskirjad, artikkel 90)
5. Ametnikud — Hindamine — Hindamisaruanne — Eesmärkide kindlaks määramata jätmine
2 ECLI:EU:F:2010 :17KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-26/09
NVS.PARLAMENT
6. Ametnikud — Hagi — Kahju hüvitamise nõue — Sellise vaidlustatud akti tühistamine, mis ei taga 
mittevaralise kahju piisavat hüvitamist
(Personalieeskirjad, artikkel 91)
1. Üldjuhul peab ametnik, ke s leiab, et tal on õ igus tugineda pe rsonalieeskirjade artiklile 24, esitama 
abitaotluse institutsioonile, kus ta töötab. Ainult teatavatel erandlikel asjaoludel võib institutsioon o lla 
kohustatud osutama kindlat abi ilma asjast huvitatud isiku ee lneva taotluseta vaid o mal algatusel. Kui 
niisugused a sjaolud p uuduvad, ei ole institutsiooni omal algatusel tema teenistuses olevatele 
ametnikele ja teenistujatele abi andmata jätmine isikut ka hjustav mee de. Sellega seoses juhul, ku i 
ametnik palub hüvitada ka hju, mis institutsioon t emal lasuva hoolitsemiskohustuse rikkumisega on 
tekitanud, sõltub ka hju hüvitamise nõ uete vastuvõetavus sellest, ka s nende nõ uete esitamise ajal oli 
olemas otsus abitaotluse ko hta.
Abitaotlusena ei saa pe rsonalieeskirjade artikli 24 a lusel tõlgendada kir ja, millega ametnik on e sitanud 
ametisse nimetavale asutusele ka hju hüvitamise nõ ude, mille aluseks on p sühholoogiline ahistamine ja 
hoolitsemiskohustuse ri kkumine. Abitaotlusena ei saa kä sitada ka ka ebust hoolitsemiskohustuse 
rikkumisest tuleneva kahju hüvitamiseks.
(vt punktid 47–49)
Viited:
Euroopa Kohus: 12. juuni 1986 , kohtuasi 229/84: Somme rlatte vs. komisjon (EKL 1986 , lk 1805 , punkt 20).
Esimese Astme K ohus: 18. detsember 2008 , liidetud ko htuasjad T-90/07 P ja T-99/07 P: Belgia ja ko misjon v s. 
Genette (EKL 2008 , lk II-3859 , punktid 101-103).
Avaliku T eenistuse Kohus: 31. mai 2006 , kohtuasi F-91/05: Frankin jt vs. komisjon ( EKL A T 2006 , lk I-A-1-25 
ja II-A-1-83, punkt 24).
2. Personalieeskirjade ar tikli 12a lõikes 3 on p sühholoogilist ahistamist määratletud ku i „sobimatut 
käitumist”, mille olemasoluks pe avad ko rraga olema täidetud ka ks t ingimust. Es imese tingimuse 
kohaselt pe ab olema tegemist füüsilise käi tumise, kõn e- või kir jakeele, žestide vm t egevustega, mis 
„[leiavad] aset aja jooksul, on ko rduv[ad] või süstemaatili[sed]”, ning m is tähendab seda, et 
psühholoogilist ahistamist tuleb m õista ku i protsessi, mis toimub tingimata aja jooksul ja ee ldab 
korduvaid v õi pidevaid t egusid, mis on „tahtlikud”. Vastavalt teisele tingimusele, mis on e raldatud 
esimesest tingimusest sidesõnaga „ja”, peab ee spool osutatud füüsiline käi tumine, kõn e- või kir jakeel, 
žestid vm t egevused ka hjustama isiku isiksust, väärikust või füüsilist või psühholoogilist terviklikkust. 
Asjaolust, et omadussõna „tahtlik” on ka sutatud esimese, mitte teise tingimuse puhul, võib teha ka ks 
järeldust. Es iteks pe ab pe rsonalieeskirjade artikli 12a lõikes 3 silmas pee tud füüsiline käi tumine, kõn e- 
või kirjakeel, žestid vm t egevused olema tahtlikud, mis jätab selle sätte ko haldamisalast välja ko gemata 
asetleidvad teod. Teisalt ei ole seevastu nõ utud, et see füüsiline käi tumine, kõn e- või kir jakeel, need 
žestid vm t egevused oleksid toime p andud ka vatsusega ka hjustada i siku isiksust, väärikust või füüsilist 
või psühholoogilist terviklikkust. Teiste sõnadega võib psühholoogilise ahistamisega pe rsonalieeskirjade 
artikli 12a lõike 3 tähenduses olla tegemist ka s iis, kui ahistaja ei kavatsenud oma tegudega tahtlikult 
ohvri m ainet või tema töötingimusi ka hjustada. Piisab sellest, ku i need teod, mis pandi t oime 
tahtlikult, tõid niisugused tagajärjed objektiivselt kaa sa.
(vt punkt 72)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 9. detsember 2008 , ko htuasi F-52/05: Q v s. ko misjon ( EKL A T 2008 , lk I-A-1-409 
ja II-A-1-2235 , p unkt 135, m ille pe ale on e sitatud a pellatsioonkaebus E uroopa L iidu Ü ldkohtusse, 
kohtuasi T-80/09 P).
ECLI:EU:F:2010 :17 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-26/09
NVS.PARLAMENT
3. Juhul, kui Avaliku T eenistuse ko hus on t ühistanud ametniku h indamisaruande eelkõige põhjusel, et 
administratsioon o li viinud hindamise läbi ilma talle eesmärke seadmata, ei saa sellist õigusvastasust – 
kui ka hetsusväärne see ka e i oleks – i seenesest kä sitleda p sühholoogiliseks a histamiseks pee tava 
käitumisena. Peale s elle a sjaolu, et h indamisaruanne s isaldab a metniku s uhtes n egatiivseid 
komme ntaare, ei ole kv alifitseeritav psühholoogilise ahistamisena, ku i need ko mme ntaarid j äävad 
hindajale antud ulatusliku kaa lutlusõiguse piiridesse ega ületa iseäranis asjaomase isiku e nda s uhtes 
halvustava või solvava krii tika läve.
(vt punkt 86)
4. Kui ametnik on v aidlustanud oma hindamisaruande ka ebetähtaja jooksul ja tema ka hju hüvitamise 
nõue on s eega esitatud m õistliku a ja jooksul alates hetkest, m il ta vastavast aruandest teada s ai, on 
lubatud esitada e raldi d okumendiga nõ uded hüvitada ka hju, mis väidetavalt asjaomase aktiga on 
tekitatud.
(vt punkt 96)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 28. mai 1998 , liidetud ko htuasjad T-78/96 j a T-170/96: W v s. komisjon ( EKL A T 1998 , 
lk I-A-239 j a II-745, punkt 159); 17. detsember 2003 , kohtuasi T-324/02: Mc Auley vs. nõ ukogu (EKL A T 2003 , 
lk I-A-337 j a II-1657 , punktid 92 ja 96); 19. oktoober 2006 , kohtuasi T-503/04: Pessoa e C osta vs. komisjon ( EKL 
AT 2006 , lk I-A-2-237 j a II-A-2-139, punktid 58 ja 59).
Avaliku T eenistuse Kohus: 1. veebruar 2007 , kohtuasi F-125/05: Tsarnavas vs. komisjon ( EKL AT 2007 , lk I-A-1-43 
ja II-A-1-231, punktid 69-71).
5. Hindaja, kes ei võta ametniku h indamisel arvesse asjaolu, et viimasele ei ole hindamisperioodiks 
seatud ühtegi eesmärki, teeb ilmselge hindamisvea ja rikub hoolitsemiskohustust.
(vt punkt 95)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 10. november 2009 , kohtuasi F-71/08: N v s. parlament (EKL A T 2009 , lk I-A-1-429 
ja II-A-1-2319 ).
6. Põhimõttele, mille ko haselt on a metniku p oolt vaidlustatud ad ministratsiooni akti tühistamine 
iseenesest asjakohane ja üldjuhul piisav hüvitus tekkinud m ittevaralise ka hju ee st, ko haldatakse siiski 
teatud erandeid. Nii ei saa ad ministratsiooni õigusvastase akti tühistamine h üvitada t äielikult 
mittevaralise ka hju, ku i asjaomane akt s isaldab h ageja võimetele antud sõnaselget negatiivset 
hinnangut, m is võib teda s olvata, ku i toime p andud õigusvastane tegu oli eriti raske v õi ku i akti 
tühistamisel ei ole mingit kasulikku m õju.
(vt punktid 101–103, 105 j a 107)
Viited:
Euroopa Kohus: 7. veebruar 1990 , kohtuasi C-343/87: Culin vs. komisjon (EKL 1990 , lk I-225, punktid 25-29).
Esimese Astme K ohus: 26. jaanuar 1995 , kohtuasi T-60/94: Pierrat vs. Euroopa Kohus (EKL AT 1995 , lk I-A-23 
ja II-77, punkt 62); 23. märts 2000 , kohtuasi T-197/98: Rudolf vs. komisjon ( EKL AT 2000 , lk I-A-55 ja II-241, 
punkt 98); 21. jaanuar 2004 , kohtuasi T-328/01: Robinson v s. parlament (EKL AT 2004 , lk I-A-5 ja II-23, punkt 79);
4 ECLI:EU:F:2010 :17KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-26/09
NVS.PARLAMENT
 30. september 2004 , ko htuasi T-16/03: Ferrer de M oncada v s. ko misjon ( EKL A T 2004 , lk I-A-261 j a II-1163 , 
punkt 68); 13. detsember 2005 , liidetud ko htuasjad T-155/03, T-157/03 j a T-331/03: Cwik vs. ko misjon ( EKL 
AT 2005 , lk I-A-411 j a II-1865 , punktid 205 j a 206).
Avaliku T eenistuse K ohus: 13. detsember 2007 , ko htuasi F-42/06: Su ndholm v s. ko misjon ( EKL A T 2007 , 
lk I-A-1-437 j a II-A-1-2499 , punkt 44); 22. oktoober 2008 , kohtuasi F-46/07: Tzirani vs. komisjon ( EKL AT 2008 , 
lk I-A-1-323 j a II-A-1-1773 , punkt 223); 5. mai 2009 , kohtuasi F-27/08: Simões Dos Santos vs. Siseturu Ühtlustamise 
Amet (EKL AT 2009 , lk I-A-1-113 j a II-A-1-613, punktid 142 j a 143, mille pe ale on e sitatud apellatsioonkaebus 
Euroopa Liidu Üldkohtusse, kohtuasi T-260/09 P: 7. juuli 2009 , liidetud ko htuasjad F-99/07 ja F-45/08: Bernard v s. 
Europol (EKL AT 2009 , lk I-A-1-0000 j a II-A-1-0000 , punkt 106).