ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
72

Toodud järeldust kinnitab Polymeles Protodikeio Athinoni (Ateena esimese astme tsiviilkohus) 4. mai 2009. aasta otsus nr 2905/2009, mis on kohtutoimikusse lisatud hageja taotlusel. Kuigi vastab tõele, et selle otsusega jättis Polymeles Protodikeio Athinon hageja hagi läbi vaatamata, viidates registri keeldumisele registreerida hageja taotletud teise taseme domeen, on ka tõsi, et hagi läbivaatamata jätmine põhineb järeldusel, et kõnealusel Kreeka kohtul puudub pädevus seda vaidlust lahendada, kuna see kuulub sama kohtuotsuse kohaselt Belgia kohtute ainupädevusse. Seega ei saa nimetatud kohtuotsuse põhjal väita, et ei olnud võimalik paluda kohtul kontrollida, kas EURid-i otsus keelduda domeeni.co registreerimisest TLD.eu teise taseme domeenina on õiguspärane.
65

Asjaolu, et liikmesriigi kohus otsustab STI tühistada ja konkreetse toote ümber klassifitseerida kombineeritud nomenklatuuri teatud rubriiki, ei individualiseeri iseenesest selle ettevõtja õiguslikku olukorda, kes võiks STI-le tugineda. Kui selline otsus on siduv sama riigi tolli jaoks, ei tähenda see, nagu väidab hageja, et see otsus loob õiguse importida kaupa teatud KN-koodi all, millest iseenesest piisaks tema individualiseerimiseks. Sellest järeldub, et käesoleval juhul ei saa hageja väita, et tema olukorda individualiseerib asjaolu, et ta on ainus ettevõtja, kes on õiguskaitsevahenditega saavutanud STI tühistamise ja omandanud sellega õiguse importida kõnealust toodet kombineeritud nomenklatuuri rubriigi 8470 all.
Esimese Astme Kohtu (neljas koda) 11. juuni 2008. aasta määrus – European Association of Im- and Exporters of Birds and live Animals jt vs. komisjon

(kohtuasi T-209/06)

Tühistamishagi – Vastuvõetavus – EÜ artikli 230 neljas lõik – Füüsilised ja juriidilised isikud – Ühendused – Otsus 2006/522/EMÜ – Isiklik puutumus – Loomatervishoid – Linnugripi vastased kaitsemeetmed

1. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Komisjoni otsus linnugripi vastaste kaitsemeetmete kohta, mis mõjutab kolmandatest riikidest pärit lindude importi ühendusse (EÜ artikli 230 neljas lõik; komisjoni otsus 2006/522) (vt punktid 28–34)

2. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Komisjoni otsus linnugripi vastaste kaitsemeetmete kohta, mis mõjutab kolmandatest riikidest pärit lindude importi ühendusse (EÜ artikli 230 neljas lõik; komisjoni otsus 2006/522) (vt punkt 36)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 25. juuli 2006. aasta otsus 2006/522/EÜ, millega muudetakse otsuseid 2005/759/EÜ ja 2005/760/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses kõrge patogeensusega linnugripiga ja teatavate eluslindude sissetoomist ühendusse (ELT L 205, lk 28).

Resolutiivosa

1. Jätta hagi rahuldamata.

2. Mõista kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetluse kulud, välja hagejatelt.
Esindajate otsest ja üldist Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 1976. aasta akti artikli 12 sõnastusest tuleneb, et Euroopa Parlamendil ei ole mingit põhimõttelist pädevust, et kontrollida, kas liikmesriigid järgivad ühenduse õigust, ning seda nii üldises mõttes kui ka täpsemalt valimiste valdkonnas. Selle sätte sõnastusest ilmneb vastupidi, et parlamendi kontrollipädevus näib vähemalt esmapilgul piiratud kahe piirangu kehtestamise tõttu.

Esiteks, toiming, mis seisneb liikmesriikide poolt ametlikult teatatud tulemuste „teadmiseks võtmises”, tundub tähendavat, et parlamendi roll piirdub sellega, et ta võtab teadmiseks, kes on siseriiklike ametivõimude poolt juba kindlaks tehtud valituks osutunud isikud, st võtab teadmiseks olemasoleva õigusliku olukorra, mis tuleneb üksnes siseriiklike ametivõimude otsusest, mistõttu on parlamendi kaalutlusruumi täielik puudumine kõnealuses valdkonnas rõhutatud. Seega näib olevat välistatud, et parlament võiks selles kontekstis asjaomase siseriikliku õigusakti õiguspärasuse kahtluse alla seada ja keelduda seda teadmiseks võtmast, kui ta leiab, et on toimunud õigusnormi rikkumine.

Teiseks on ka parlamendi eripädevus seoses volituste kontrollimisega tekkinud vaidluste lahendamisel piiratud ratione materiae üksnes 1976. aasta akti sätetest tuleneda võivate vaidlustega, välja arvatud need, mis tulenevad aktis osutatud siseriiklikest õigusnormidest.

(vt punktid 71–73, 75 ja 76)
Selle põhimõtte alusel on lubatud, et kui esinevad kahtlused inimeste tervist puudutavate ohtude olemasolu või ulatuse osas, võivad institutsioonid võtta kaitsemeetmeid, ilma et nad ootaksid ära, et nende ohtude tegelikkus ja tõsidus oleks täielikult avaldunud. Seevastu siis, kui uued asjaolud muudavad ohu tajumist või näitavad, et ohtu võib vältida olemasolevatest vähem piiravate meetmetega, peavad institutsioonid ja eelkõige algatusõigust omav komisjon hoolitsema õigusnormide uutele teaduslikele andmetele kohandamise eest. Niisiis võivad ühenduse institutsioonid tegelikult vastu võtta kehtivatest vähem piiravaid meetmeid, kui nende meetmetega saab piirata riski, mille tajumist on uued elemendid muutnud.

Selleks et kindlaks määrata, kas fumus boni iuris’e tingimus on täidetud juhtumi korral, kus põhikohtuasja hagi põhjenduseks viidatakse sellele, et komisjon on riskianalüüsis vea tegemise tõttu rikkunud ettevaatuspõhimõtet, võttes vastu määruse nr 727/2007, millega muudetakse määruse nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) I, III, VII ja X lisa, mis leevendavad tervisekaitsemeetmeid, mida kohaldatakse nende lamba- või kitsekarjade suhtes, kus on tuvastatud TSE, tuleb prima facie kontrollida, kas see õigusväide on põhjendatud, ja seega kontrollida, kas väidetava rikkumise kohta esitatud argumendid on nii tõsised, et neid ei saa ajutiste meetmete kohaldamise menetluses kõrvale jätta.

Kuna „nullriski” ei saa tõepoolest olla, saab ettevaatuspõhimõtet kohaldada vaid juhul, kui riski – eelkõige inimese tervisele –, mis ei põhine lihtsalt tõendamata teaduslikel oletustel, ei ole veel suudetud täielikult tõendada. Peale selle ei saa ettevaatuspõhimõtte kohaldamise kontekstis, milles võib esineda teaduslikku ebakindlust, riskianalüüsilt nõuda, et see annaks tingimata ühenduse institutsioonidele teaduslikud tõendid tegeliku riski kohta ja riski realiseerumise korral selle potentsiaalse kahjuliku mõju kohta.

Juhul kui vähemasti esmapilgul võib arvestada, et püsib reaalne teaduslik ebakindlus ühelt poolt võimaluses, et teised loomset päritolu TSE nakkuse tekitajad peale veiste spongioosse entsefalopaatia nakkuse tekitajate võiksid inimesele üle kanduda, ja teiselt poolt erisustestide usaldusväärsuses, ei ole täiesti alusetu väide, et teaduslike teadmiste areng väikemäletsejaliste TSE-de osas ei muuda selle riski tajumist, mida need haigused kujutavad rahvatervisele. Nendel tingimustel õigustab väide ettevaatuspõhimõtte rikkumise kohta tulenevalt sellest, et komisjon tegi riskianalüüsis vea, põhjalikku kontrollimist, mida saab teha ainult põhikohtuasja arutav kohus.

(vt punktid 59, 65, 79, 85 ja 86)
Kohtuasi T-215/07

Beniamino Donnici

versus

Euroopa Parlament

„Asja üleandmine”

Esimese Astme Kohtu määrus (kolmas koda), 13. detsember 2007 II - 5241

Kohtumääruse kokkuvõte

Menetlus – Pädevuse jaotamine Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu vahel

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 40 teine lõik ja artikli 54 kolmas lõik; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikkel 80)

Euroopa Kohtu põhikirja artikli 40 teine lõik võtab füüsilistelt ja juriidilistelt isikutelt õiguse Euroopa Kohtus menetlusse astuda ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt ühenduste institutsioonide vahelistes kohtuasjades. Füüsiline või juriidiline isik saab teda puudutavates kohtuvaidlustes esitada oma väiteid ja argumente ainult juhul, kui ta vastava õiguse olemasolul ise esitab hagi asjas pädevasse kohtusse. Hea õigusemõistmise tava ja vaidluspoolte kaitseõiguse tagamise huvides on see, kui liikmesriigi hagi läbivaatamiseks pädev kohus saaks arvesse võtta erinevaid fakti- ja õigusväiteid ja argumente, mis füüsilised või juriidilised isikud on sama akti tühistamishagi toetuseks esitanud. Järelikult tuleb anda määrus Esimese Astme Kohtu menetluse lõpetamiseks, et tühistamishagi suhtes saaks otsuse teha Euroopa Kohus.

(vt punktid 9, 10 ja 12)
Põhimenetluses lahendatava hagi vastuvõetavuse hindamine ajutiste meetmete kohaldamise taotluse raames on vältimatult kokkuvõtlik, arvestades ajutiste meetmete kohaldamise kiireloomulisust. Selles etapis saab põhimenetluses lahendatava hagi vastuvõetavuse üle otsustada vaid esmapilgul; eesmärk on hinnata, kas hageja on esitanud piisavad tõendid, mille põhjal on a priori võimalik otsustada, et põhimenetluses lahendatava hagi vastuvõetavus ei ole välistatud. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik võib tunnistada hagi vastuvõetamatuks üksnes siis, kui põhimenetluses lahendatava hagi vastuvõetavus on täielikult välistatud. Otsustada vastuvõetavuse üle ajutiste meetmete kohaldamise staadiumis, kui see ei ole prima facie täielikult välistatud, tähendaks Esimese Astme Kohtu põhimenetluse otsuse ette ära otsustamist.

Mis puudutab ajutiste meetmete kohaldamise taotlust, mis esitati koos nõudega tühistada otsus 2007/389 malatiooni kandmata jätmise kohta nõukogu direktiivi 91/414 I lisasse ja kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta, siis ei saa esmapilgul välistada, et vaidlustatud otsus puudutab hagejat, kes teatas malatioonist ja osales direktiivis ette nähtud toimeaine hindamise menetluses ning kelle suhtes kohalduvad asjassepuutuvates õigusnormides sätestatud menetluslikud tagatised, otseselt ja isiklikult EÜ artikli 230 neljanda lõigu mõttes ning et viimase poolt põhimenetluses esitatud hagi on vastuvõetav.

Esmapilgul ei ole võimalik tuvastada, et otsus 2007/389, mille ainsad adressaadid on liikmesriigid, puudutaks teisi hagejaid isiklikult, sest kaugel sellest, et olla individualiseeritud neile omaste tunnuste tõttu – on nad mõjutatud samal viisil kui kõik teised samas olukorras olevad malatiooni müüjad ja kasutajad, seda enam, et vaidlustatud otsus ei sisalda ühtki konkreetset elementi, mis võimaldaks järeldada, et selle vastuvõtmisel arvestati hagejate eriomast olukorda. Seega tundub, et nimetatud hagejate väide, et vaidlustatud otsus neid mõjutab, saab tugineda üksnes asjaolule, et nad on objektiivselt võttes vaidlustatud otsuses silmas peetud ettevõtjad. Selline mõjutatus ei ole piisav, et olla isiklikult puudutatud EÜ artikli 230 neljanda lõigu tähenduses. Peale hagejate eksisteerib mitmeid ettevõtjaid, kes samuti müüvad ja kasutavad malatiooni ja omavad seega müügiõigusi hagejatega samal alusel. Sellest tuleneb, et muud hagejad peale teate esitaja ei saa oma isiklikule olukorrale tuginedes tõendada kiireloomulisuse esinemist ajutiste meetmete kohaldamise menetluses, nii et nad ei saa vastuvõetavalt esitada ajutiste meetmete kohaldamise taotlust.

(vt punktid 44, 45, 47, 58, 59 ja 64)
Kohtuasi T-456/07

Euroopa Komisjon

versus

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (CdT)

„Tühistamishagi — Ühenduse pensioniskeem — Tõlkekeskuse kohustus teha sissemakse eelarveaastate 1998 — 2005 eest — Vaidlustamatu akt — Kolmandatele isikutele siduvate õiguslike tagajärgedeta akt — Ilmselge vastuvõetamatus”

Üldkohtu (kolmas koda) määrus, 12. veebruar 2010 II ‐ 185

Kohtumääruse kokkuvõte

Tühistamishagi – Vaidlustatavad aktid – Mõiste – Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid

(EÜ artikkel 230; nõukogu määrus nr 2965/94)

Tühistamishagi saab esitada vaid selliste meetmete peale, mis tekitavad siduvaid õiguslikke tagajärgi kolmandate isikute huve puudutaval viisil, tuues kaasa selge muutuse nende õiguslikus seisundis. Selle kindlakstegemiseks, kas meetme peale saab esitada tühistamishagi, tuleb vaadelda selle sisu ning see, mis vormis meede on võetud, ei oma põhimõtteliselt selles osas tähendust. Nii kujutab ainult akt, millega selle koostaja määrab ühemõtteliselt ja lõplikult kindlaks oma seisukoha vormis, mis võimaldab kindlaks teha selle olemuse, endast otsust, mille peale saab esitada tühistamishagi, kuid seda siiski tingimusel, et selle otsuse puhul ei ole tegemist varasema akti kinnitamisega. Seevastu kirjalik arvamusavaldus või pelk tahteavaldus ei kujuta endast otsust, mille peale võib esitada tühistamishagi, kuna see ei saa tekitada õiguslikke tagajärgi või kuna selle eesmärk ei ole selliste tagajärgede tekitamine.

Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus (CdT) on määrusega nr 2965/94 loodud amet. Tõlkekeskuse direktori ja selle asutuse haldusnõukogu pädevuse jaotusest, mis on kehtestatud nimetatud määruse artiklites 9 ja 13–15, tuleneb, et põhimõtteline otsus ühenduse pensioniskeemi tõlkekeskuse sissemakse tasumise kohta kuulub asjaomase haldusnõukogu pädevusse. Seega võis haldusnõukogu võtta vastu otsuse, mis võis mõjutada kolmandate isikute õiguslikku olukorda, st ühenduse finantshuvisid.

Asjaomase haldusnõukogu poolt arvamuse vormis seisukohavõtt, milles ta piirdub sellega, et ta väidab komisjonile, et ta leiab, et komisjon ei ole andnud ammendavat vastust tema korduvatele palvetele täpsustada, millisele õiguslikule alusele ta ühenduse pensioniskeemi tööandja sissemakse tegemise nõudmiseks toetub ning mis lõppeb üleskutsega jätkata arutelu ja ettepanekuga erimeelsuste lahendamise menetluse kohta, ei ole lõplik ning see ei saanud tekitada siduvaid õiguslikke tagajärgi kolmandate isikute huve, käesoleval juhul ühenduse finantshuve puudutaval viisil.

(vt punktid 52–55, 60, 62, 63, 66)
Kohtuasi T-459/07

Hangzhou Duralamp Electronics Co., Ltd

versus

Euroopa Liidu Nõukogu

„Menetlusküsimused — Dokumendi eemaldamine toimikust — Ühe lause kõrvaldamine toimikust”

Esimese Astme Kohtu määrus (neljas koda), 15. oktoober 2009 II ‐ 4017

Kohtumääruse kokkuvõte

Menetlus – Esimese Astme Kohtu menetlus – Poolte kaitsmine menetlusdokumentide väärkasutuse eest – Ulatus

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 64 lõike 3 punkt d, artikli 65 punkt b ja artikli 116 lõige 2; kohtusekretäri ametijuhend, artikli 5 lõige 5)

Esimese Astme Kohtu menetlust reguleerivate eeskirjade kohaselt kaitstakse pooli menetlusdokumentide väärkasutuse eest. Seega tohivad pooled – nii kohtuasja pooled kui menetlusse astujad – kasutada neile kättesaadavaid teiste poolte menetlusdokumente üksnes oma nõuete kaitsmiseks kõnealuses asjas. Igal Esimese Astme Kohtule esitatud asjal on oma toimik, mis sisaldab selles asjas poolte esitatud tõendeid ja menetlusdokumente, ning iga toimik on täiesti iseseisev. Samas on pooltel, v.a erandjuhtudel, mil dokumendi avalikustamine võib rikkuda head õigusemõistmise tava, õigus avalikustada kolmandatele isikutele avaldusi, mida pooled on asjaomases kohtuasjas ise esitanud, ning samuti võib menetluspool nõustuda samal tingimusel sellega, et teine menetlusosaline kasutab tema avaldust mõne muu menetluse käigus. Sellega ei ole tegemist aga juhul, kui teise poole avaldust kasutada sooviv pool ei ole küsinud avalduse esitanud poolelt selleks luba. Igal juhul võib Esimese Astme Kohus juhul, kui ta leiab, et teises kohtuasjas tehtud avaldus on muu vaidluse lahendamiseks vajalik, kodukorra artikli 64 lõike 3 punkti d või artikli 65 punkti b alusel määrata, et see tuleb esitada.

(vt punktid 12–15)
Esimese Astme Kohtu (viies koda) 14. mai 2009. aasta määrus – US Steel Košice vs. komisjon

(kohtuasi T-22/07)

„Tühistamishagi — Riigiabi — Ühinemisakt — Riigiabi saajale seatud tingimus piirata oma lehtvaltstoodete müüki „laienenud liidus” — Komisjoni kiri, milles tõlgendatakse seda tingimust nii, et see kehtib Bulgaaria ja Rumeenia turu suhtes alates nende liitumisest — Vaidlustamatu akt — Vastuvõetamatus”

Tühistamishagi — Vaidlustatavad aktid — Mõiste — Siduvate õiguslike tagajärgedega akt — Liikmesriigile adresseeritud komisjoni teenistuse kiri, milles käsitletakse ühe mõiste tõlgendamise küsimust ning kutsutakse liikmesriiki diskussioonis osalema — Väljajätmine (EÜ artikli 230 neljas lõik) (vt punktid 40–45)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 22. novembri 2006. aasta kirjas väidetavalt sisalduv otsus osas, milles see tõlgendab hagejale seatud tingimust piirata oma lehtvaltstoodete müüki „laienenud liidus” nii, et see kehtib alates ka Bulgaaria ja Rumeenia turu suhtes.

Resolutsioon

1. Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

2. Mõista komisjoni kohtukulud välja US Steel Košice s.r.o.-lt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.
Esimese Astme Kohtu (viies koda) 25. märtsi 2009. aasta määrus – Scientific and Technological Committee of AGH jt vs. komisjon

(kohtuasi T-125/07)

„Tegevusetushagi — Süsinikdioksiidi maa-aluse ladustamise tehnoloogiad — Komisjoni poolt oma seisukoha määratlemata jätmine — Vastuvõetamatus”

Tegevusetushagi — Füüsilised ja juriidilised isikud — Vaidlustatav tegevusetus — Komisjoni poolt süsinikdioksiidi maa-aluse ladustamise ja selle liikumisega seotud ohtude kohta seisukoha võtmata jätmine (EÜ artikli 232 kolmas lõik) (vt punktid 22–30)

Ese

Tegevusetushagi, millega taotletakse komisjoni tegevusetuse tuvastamist, kuna komisjon on esiteks jätnud määratlemata oma seisukoha probleemi suhtes, mis puudutab süsinikdioksiidi maa-aluse ladustamisega ja selle geoloogilistest formatsioonidest maapinnale liikumisega seotud ohtu Euroopa Liidu elanikele, ning teiseks, kuna ta ei ole võtnud tegelikke meetmeid elanike tervise ja keskkonna kaitseks.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.

2. Mõista kohtukulud välja Scientific and Technological Committee of AGH University of Science and Technology’lt; Europejskie Stowarzyszenie Ochrony Środowiskalt; Przedsiębiorstwo Usług Geologiczno – Wiertniczych Chemkop-Geowiert sp. z o.o.-lt; Stowarzyszenie Obrony Środowiskalt; Fundacja Partnerstwo dla Środowiskalt; Niezależne Forum Ochrony Biosfery Ziemilt; Jan Adamczykilt ja Emanuel Lipartowskilt.

Esimese Astme Kohtu (viies koda) 25. märtsi 2009. aasta määrus – Scientific and Technological Committee of AGH jt vs. komisjon

(kohtuasi T-125/07)

„Tegevusetushagi — Süsinikdioksiidi maa-aluse ladustamise tehnoloogiad — Komisjoni poolt oma seisukoha määratlemata jätmine — Vastuvõetamatus”

Tegevusetushagi — Füüsilised ja juriidilised isikud — Vaidlustatav tegevusetus — Komisjoni poolt süsinikdioksiidi maa-aluse ladustamise ja selle liikumisega seotud ohtude kohta seisukoha võtmata jätmine (EÜ artikli 232 kolmas lõik) (vt punktid 22–30)

Ese

Tegevusetushagi, millega taotletakse komisjoni tegevusetuse tuvastamist, kuna komisjon on esiteks jätnud määratlemata oma seisukoha probleemi suhtes, mis puudutab süsinikdioksiidi maa-aluse ladustamisega ja selle geoloogilistest formatsioonidest maapinnale liikumisega seotud ohtu Euroopa Liidu elanikele, ning teiseks, kuna ta ei ole võtnud tegelikke meetmeid elanike tervise ja keskkonna kaitseks.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 17. detsembri 2008. aasta määrus – Portela vs. komisjon

(kohtuasi T-137/07)

„Lepinguväline vastutus — Märkega „EÜ” tähistatud defektiga digitaalsete termomeetrite turustamine — Komisjoni tegevusetus — Põhjuslik seos — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu hagi”

1. Kahju hüvitamise hagi — Ühenduste kohtu pädevus (EÜ artikkel 235 ja EÜ artikli 288 teine lõik) (vt punkt 46)

2. Kahju hüvitamise hagi — Iseseisev laad (EÜ artikkel 235 ja EÜ artikli 288 teine lõik) (vt punktid 49 ja 50)

3. Lepinguväline vastutus — Tingimused (EÜ artikli 288 teine lõik) (vt punktid 79–81)

Ese

Esimese võimalusena nõue kohustada komisjoni vastavalt nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, lk 1; ELT eriväljaanne 13/12, lk 82), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiiviga 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta (EÜT L 331, lk 1; ELT eriväljaanne 13/21, lk 319), artiklile 14b andma sertifitseerimisasutusele TÜV Rheinland Product Safety GmbH Saksamaa Liitvabariigi vahendusel korraldus rakendada hageja kasuks direktiivi 93/42 XI lisa punktis 6 ette nähtud kohustuslikku tsiviilvastutuskindlustust, mille nimetatud äriühing on sõlminud, ning kui väidetavat kahju ei ole võimalik põhinõude kaudu hüvitada, siis teise võimalusena nõue hüvitada kahju, mis tekkis hagejal komisjoni mitme tegematajätmise tõttu.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.

2. Mõista kohtukulud välja Portela – Comércio de artigos ortopédicos e hospitalares, Lda-lt.

Esimese Astme Kohtu (kaheksas koda) 17. detsembri 2008. aasta määrus – Portela vs. komisjon

(kohtuasi T-137/07)

„Lepinguväline vastutus — Märkega „EÜ” tähistatud defektiga digitaalsete termomeetrite turustamine — Komisjoni tegevusetus — Põhjuslik seos — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu hagi”

1. Kahju hüvitamise hagi — Ühenduste kohtu pädevus (EÜ artikkel 235 ja EÜ artikli 288 teine lõik) (vt punkt 46)

2. Kahju hüvitamise hagi — Iseseisev laad (EÜ artikkel 235 ja EÜ artikli 288 teine lõik) (vt punktid 49 ja 50)

3. Lepinguväline vastutus — Tingimused (EÜ artikli 288 teine lõik) (vt punktid 79–81)

Ese

Esimese võimalusena nõue kohustada komisjoni vastavalt nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (EÜT L 169, lk 1; ELT eriväljaanne 13/12, lk 82), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiiviga 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta (EÜT L 331, lk 1; ELT eriväljaanne 13/21, lk 319), artiklile 14b andma sertifitseerimisasutusele TÜV Rheinland Product Safety GmbH Saksamaa Liitvabariigi vahendusel korraldus rakendada hageja kasuks direktiivi 93/42 XI lisa punktis 6 ette nähtud kohustuslikku tsiviilvastutuskindlustust, mille nimetatud äriühing on sõlminud, ning kui väidetavat kahju ei ole võimalik põhinõude kaudu hüvitada, siis teise võimalusena nõue hüvitada kahju, mis tekkis hagejal komisjoni mitme tegematajätmise tõttu.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
180

Selles osas tuleb märkida, et esiteks on hagejad esitanud piisavalt tõendeid, et nende alusel järeldada, et kahte komisjoni osutatud asendusainet ei saa mõistlikult võttes pidada fusilasooli alternatiiviks kolme toimeainega fungitsiidide Euroopa turul. On ilmne, et esiteks on tebukonasool aine [konfidentsiaalne teave], millega võideldakse soja roosteseente vastu ning teiseks on prokinasiid mõeldud erinevate haiguste puhuks ja ei ole või ei ole veel enamikus liikmesriikides lubatud. Seega tuleb asuda seisukohale, et hagejad väidavad õigustatult, et esiteks on fusilasool ainus nende poolt toodetav kolme toimeainega fungitsiid ja teiseks ei tooda nad ühtki asendusfungitsiidi, millega fusilasool asendada ja mida saaks kasutada nende kultuuride jaoks või nende haiguste vastu, mille puhul praegu seda ainet kasutatakse.
Ajutiste meetmete kohaldamise taotlus, milles nõutakse esiteks, et komisjonile tehtaks ettekirjutus keelata, vajadusel sanktsioonide ähvardusel, Manufacture Française des Pneumatiques Michelin’il kasutada mis tahes viisil ja eesmärgil teavet, mis sisaldus 6. aprilli 2006. aasta vastuväiteteatise mittekonfidentsiaalses versioonis, mis võeti vastu EÜ artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse raames (juhtum COMP/F/38.638 – Butadieenkautšuk ja emulsioon stüreen-butadieenkautšuk) ja anti nimetatud äriühingule üle pärast komisjoni 6. novembri 2006. aasta otsust COMP/F2/D (2006) 1095, ning teiseks, et komisjoni kohustataks edastama Manufacture Française des Pneumatiques Michelin’ile tehtava määruse ärakiri ja viimasena, et määrataks kõigi muude meetmete kasutamine, mida Esimese Astme Kohtu president peab vajalikuks.