Keywords

Summary



Keywords

1. Viisad, varjupaik, sisseränne – Liikmesriikide välispiiride ületamine – Kontrolli puudutavaid norme ja menetlusi käsitlevad ühised eeskirjad

(Protokoll Schengeni acquis ’ Euroopa Liitu integreerimise kohta, artikli 5 lõike 1 esimene lõik; nõukogu otsus 2008/633, põhjendused 2, 4, 6, 13 ja 15 ning artikkel 1 ja artikli 5 lõige 1)

2. Euroopa Liit – Euroopa Liidu õigusaktid – Õigusliku aluse valik – Kriteeriumid

(EL artikli 30 lõike 1 punkt b ja artikli 34 lõike 2 punkt c; nõukogu otsus 2008/633)

Summary

1. Kui akti määratletakse Schengeni acquis ’ mõnda valdkonda kuuluvana või selle edasiarendusena, tuleb silmas pidada asjaolu, et see acquis peab olema ühtne ja vajadust see ühtsus võimaliku arengu puhul säilitada. Schengeni acquis ’ ja selle tulevaste edasiarenduste ühtsus seega eeldab, et acquis ’s osalevad riigid ei ole seda arendades ning süvendades tihedamat koostööd, mille nad on Schengeni protokolli artikli 1 alusel volitatud omavahel sisse seadma, kohustatud ette nägema erimeetmeid nendele teistele liikmesriikidele kohandamiseks, kes ei ole osalenud selle arengu eelmiste etappide meetmete vastuvõtmisel.

Otsust 2008/633 (mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel) tuleb kvalifitseerida ühist viisapoliitikat käsitlevasse Schengeni acquis ’sse kuuluvaks meetmeks. Nimetatud otsuse sätted sisaldavad VIS‑ile juurdepääsu piiravaid tingimusi, mis näitab, et need reguleerivad põhiliselt viisaandmebaasi täiendavat kasutust, samas kui selle põhiotstarve on seotud piirikontrolliga ja riiki sisenemisega ning see on järelikult politseikoostöös kasutatav lihtsalt andmetega tutvumiseks üksnes teisese kasutusviisina vaid niivõrd, kui see ei ohusta süsteemi peamist kasutusviisi.

Lisaks on otsene juurdepääs VIS‑ile, milleks pädevad sisejulgeolekuasutused on otsuse 2008/633 alusel volitatud, materiaalselt võimalik vaid nende liikmesriikide asutustel, kellel on määruse nr 767/2008 (mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta) (VIS määrus) artikli 3 lõikes 2 ette nähtud kesksed VIS‑i juurdepääsupunktid ehk nende liikmesriikide asutustel, kes osalevad Schengeni acquis ’ ühist viisapoliitikat puudutavates sätetes. Juhul kui liikmesriik ei osale piirikontrolli kaotamist ja isikute liikumist, sealhulgas ühist viisapoliitikat käsitlevates Schengeni acquis ’ sätetes, oleks selle liikmesriigi osalemine otsese juurdepääsu kaudu VIS määruse alusel volitatud ja otsusega 2004/512 (viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta) reguleeritud andmetega tutvumise mehhanismile nõudnud selle liikmesriigi jaoks erimeetmeid, nagu tuleneb ka otsuse 2008/633 põhjendusest 15, kuna ta ei ole osalenud VIS‑is ega oma riiklikku liidest, mis võimaldab igal VIS‑is osaleval liikmesriigil selle süsteemiga ühenduses olla. Isegi kui ei saa vaidlustada asjaolu, et otsusel 2008/633 on politseikoostöö eesmärke, ei takista see kõiki teisi kõnealust otsust iseloomustavaid objektiivseid tunnuseid arvesse võttes asumast seisukohale, et see kujutab endast meedet, mis arendab edasi Schengeni acquis ’ ühist viisapoliitikat puudutavaid sätteid. Liikmesriigi osalemine meetme võtmises Schengeni protokolli artikli 5 lõike 1 kohaselt on Schengeni acquis ’ga ette nähtud tihedamat koostööd arvestades võimalik vaid siis, kui see liikmesriik on end sidunud selle Schengeni acquis ’ valdkonnaga, millesse võetav meede kuulub või mida sellega edasi arendatakse.

(vt punktid 48, 49, 52, 55–57, 59–61)

2. Küsimus, kas meede on Schengeni acquis ’ edasiarendus, eristub siiski selle kindlakstegemisest, millisel õiguslikul alusel peab see edasiarendus õiguspäraselt põhinema. Ühenduse õigusakti õigusliku aluse valik peab põhinema objektiivsetel asjaoludel, mis on kohtulikult kontrollitavad ja mille hulka kuuluvad eelkõige õigusakti eesmärk ja sisu.

Otsus 2008/633 (mis käsitleb liikmesriikide määratud ametiasutuste ja Europoli juurdepääsu viisainfosüsteemile (VIS) terroriaktide ja muude raskete kuritegude vältimise, avastamise ja uurimise eesmärkidel), mille eesmärk on võimaldada liikmesriikide sisejulgeoleku eest vastutavatel ametiasutustel ja Europolil saada VIS‑ile juurdepääs ning mille sisu puudutab nii liikmesriikide poolt nende sisejulgeoleku eest vastutavate asutuste määramise korda, kes on volitatud VIS‑iga tutvuma, kui ka eespool mainitud eesmärkidel kasutatavatele andmetele juurdepääsu, nende edastamise ja säilitamise tingimusi, taotleb eesmärke, mis sellistena kuuluvad politseikoostöö alla, ning seda võib vaadelda kui sätteid, mis reguleerivad teatavat politseikoostöö vormi. Sellest tuleneb, et kuivõrd ühenduse seadusandja kavatseb Schengeni acquis ’d edasi arendada, võimaldades konkreetsetel tingimustel VIS‑i kasutust politseikoostöö jaoks, peab ta selleks tuginema aluslepingu nendele sätetele, mis volitavad teda politseikoostöö vallas seadusandjana tegutsema.

(vt punktid 50, 51, 64, 65, 67)