Keywords

Summary



Keywords

1. Apellatsioonkaebus – Väited – Üldkohtu poolt liidu õiguse tõlgendamisele või kohaldamisele esitatud vastuväited, milles korratakse Üldkohtus esitatud väiteid ja argumente – Vastuvõetavus

(ELTL artikli 256 lõike 1 teine lõik)

2. Riigiabi – Komisjonipoolne läbivaatamine – EÜ artikli 88 lõikes 2 ette nähtud ametliku uurimismenetluse alustamise otsus – Otsus, mis põhineb puudulikel asjaoludel või nende asjaolude valel õiguslikul kvalifikatsioonil – Parandamisotsuse vastuvõtmine – Lubatavus – Menetluse alustamise otsuses sisalduvaga identne õiguslik kvalifikatsioon

(EÜ artikli 88 lõige 2)

3. Apellatsioonkaebus – Väited – Põhjendamise ebapiisavus – Üldkohtu viide tuletatud põhjendusele – Lubatavus – Tingimused

(ELTL artikkel 256; Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 36 ja artikli 53 esimene lõik)

4. Riigiabi – Komisjonipoolne läbivaatamine – Ametliku uurimismenetluse alustamine – Kahe kuu pikkune maksimaalne tähtaeg – Kohaldamatus teatamata abi puhul

(EÜ artiklid 87 ja 88; nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 4 lõige 5, artikli 7 lõige 6 ja artikli 13 lõige 2)

5. Riigiabi – Komisjonipoolne läbivaatamine – Kohustus viia kaebuse alusel algatatud esialgne uurimine lõpule mõistliku tähtaja jooksul – Konkreetsete mõjude hindamine – Ulatus

(EÜ artiklid 87 ja 88)

6. Apellatsioonkaebus – Väited – Faktiliste asjaolude ebaõige hindamine – Vastuvõetamatus – Tõendite hindamise kontroll Euroopa Kohtus – Välistamine, v.a tõendite moonutamise korral

(ELTL artikli 256 lõige 1; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik)

7. Riigiabi – Olemasolev abi ja uus abi – Meede, millega muudetakse olemasolevat abi – Kvalifitseerimine uueks abiks

(Nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 1 punkt c; komisjoni määrus nr 794/2004, artikli 4 lõige 1; komisjoni teatis 98/C 74/06)

8. Riigiabi – Abi kokkusobivus ühisturuga – Abi, mis parandab seda saanud ettevõtja rahalist olukorda, kuid mis ei ole vajalik ELTL artikli 107 lõikes 3 ettenähtud eesmärkide saavutamiseks – Abi, mis peab olema vajalik vähem soodsate piirkondade arenguks – Abi vajalikkuse hindamise kriteeriumid

(ELTL artikli 107 lõige 3)

9. Riigiabi – Komisjonipoolne läbivaatamine – Abikava tervikuna läbivaatamine – Lubatavus

(ELTL artiklid 107 ja 108)

10. Riigiabi – Abi kokkusobivus ühisturuga – Huvitatud isikute võimalik õiguspärane ootus – Kaitse – Tingimused ja piirid

(ELTL artikkel 108)

Summary

1. Vt otsuse tekst.

(vt punkt 47)

2. On küll tõsi, et riigiabi menetlust reguleerivad õigusnormid ei näe sõnaselgelt ette võimalust teha poolelioleva menetluse parandamise ja laiendamise otsus.

Selle põhjal ei saa siiski keelata komisjonil parandada või vajaduse korral laiendada ametlikku uurimismenetlust, kui komisjon saab teada, et algne otsus uurimismenetluse algatamise kohta põhines puudulikel asjaoludel või nende asjaolude valel õiguslikul kvalifikatsioonil.

(vt punktid 50 ja 51)

3. Vt otsuse tekst.

(vt punkt 56)

4. EÜ artikli 88 kohaldamist käsitleva määruse nr 659/1999 artikli 4 lõike 5 ja artikli 7 lõike 6 sõnastusest tuleneb üheselt mõistetavalt, et neid sätteid kohaldatakse üksnes teatatud abi juhtumil. Lisaks on määruse artikli 13 lõikes 2 sõnaselgelt ette nähtud, et võimaliku ebaseadusliku abi korral ei ole komisjon seotud määruse artikli 4 lõikes 5 ning artikli 7 lõikes 6 sätestatud tähtaegadega.

Nimelt juhul, kui vaidlusalusest abikavast ei ole teatatud, ei ole komisjon kohustatud järgima kahe kuu pikkuse uurimistähtaja reeglit, mis on ette nähtud määruse nr 659/1999 artikli 4 lõikes 5.

(vt punktid 74 ja 75)

5. Komisjon peab riigiabi uurimise menetluses tegutsema mõistliku aja jooksul ning komisjon ei tohi uurimise esialgses etapis tegutsemisest lõputult hoiduda.

Menetlustähtaja mõistlikkust tuleb hinnata iga konkreetse juhtumi asjaolude alusel, nagu juhtumi keerukus ja poolte käitumine.

(vt punktid 81 ja 82)

6. Vt otsuse tekst.

(vt punkt 88)

7. Meede, millega kiidetakse heaks niisuguste projektide arvessevõtmine, millega oli alustatud enne abitaotluse esitamist, kujutab endast olemasoleva abikava muudatust, kui selle abikava kehtestanud siseriiklikus seaduses ei ole reguleeritud abitaotluse esitamise ja tööde alguse vahelist ajalist suhet ja kui liikmesriigi ametivõimud on komisjonile teatanud, et seaduses ette nähtud abi andmine saab puudutada üksnes projekte, mis viiakse ellu „hiljem”, ning et see tingimus leiab kinnitust ka seaduse rakendussätetes.

Lisaks ei saa seda muudatust pidada puhtalt formaalseks või halduslikuks määruse nr 794/2004 (mis käsitleb määruse nr 659/1999 rakendamist) artikli 4 lõike 1 tähenduses, kuna see võib mõjutada abimeetme siseturuga kokkusobivuse hindamist. Niisuguse olukorraga on tegemist, kui heakskiitmist käsitlevas otsuses on sõnaselgelt mainitud tingimust, mille kohaselt tuleb abitaotlus kindlasti esitada enne investeerimisprojektide elluviimise alustamist, mis on tingimus, millest – nagu tuleneb piirkondliku riigiabi andmise juhendi punktist 4.2 – komisjon seab regionaalarenguks antava abi kavade heakskiitmise korrakohaselt sõltuvusse.

Niisuguse meetmega abikava muutmist ei saa pidada vähetähtsaks või tühiseks ning seetõttu tuleb vaidlusalune abikava kvalifitseerida EÜ artikli 88 kohaldamist käsitleva määruse nr 659/1999 artikli 1 punkti c tähenduses uueks abiks, mitte olemasolevaks abiks.

(vt punktid 91, 93 ja 94)

8. Komisjonil on õigus keelduda abi andmisest, kui abi ei erguta abisaajatest ettevõtjaid tegutsema viisil, mis aitaks saavutada üht ELTL artikli 107 lõikes 3 viidatud eesmärkidest. Niisugune abi peab seega olema vajalik, et saavutada selles sättes ette nähtud eesmärgid viisil, et ilma selle abita ei saa abisaajatest ettevõtjad ainuüksi turuseadustest lähtuvalt toimida nii, et nad aitaksid kaasa ettenähtud eesmärkide saavutamisele. Abi, millega parandatakse abisaajast ettevõtja finantsolukorda, ilma et see oleks vajalik ELTL artikli 107 lõikes 3 ette nähtud eesmärkide saavutamiseks, ei saa lugeda siseturuga kokkusobivaks.

Eespool toodud asjaoludest ilmneb, et ELTL artikli 107 lõike 3 punkti a konteksti arvestades peab kavandatav abi, selleks et see oleks siseturuga kokkusobiv, olema vajalik vähem soodsate piirkondade arenguks. Selleks peab olema tõendatud, et kavandatava abita ei tehtaks investeeringut vastava piirkonna arengu toetamiseks. Seevastu, kui peaks ilmnema, et investeering tehakse isegi ilma kavandatava abita, tuleb jõuda järeldusele, et abi ainus tagajärg on parandada abisaajatest ettevõtjate finantsolukorda, ilma et see vastaks ELTL artikli 107 lõike 3 punktis a toodud tingimusele, milleks on nõue, et abi peab olema vajalik vähem soodsate piirkondade arenguks.

Seda, et kavandatava abi on vähem soodsate piirkondade arenguks vajalik, saab järeldada nii abitaotluse eelnemisest investeerimisprojekti elluviimisele kui ka muude hindamiskriteeriumide põhjal.

(vt punktid 104–106 ja 109)

9. Vt otsuse tekst.

(vt punkt 114)

10. Riigiabi valdkonnas eeldab õigus tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele, et liidu pädevad ametiasutused on huvitatud isikule andnud kinnitatud ja usaldusväärsetest allikatest pärit kindlad, tingimusteta ja ühtelangevad tagatised. See õigus on nimelt igal õigussubjektil, kellel liidu institutsioon, organ või asutus on konkreetseid tagatisi andes tekitanud põhjendatud lootusi. Niisuguste tagatistena on käsitatavad mis tahes vormis edastatud täpne, tingimusteta ja ühtelangev teave.

Lisaks saab riigiabi lubatavuse suhtes tekkinud õiguspärasele ootusele üldjuhul ja erandlike asjaolude puudumise korral tugineda üksnes siis, kui see abi on antud ELTL artiklis 108 ette nähtud menetlust järgides.

(vt punktid 132 ja 134)