TUSMARi artikkel 43 „Turgu valitsev seisund terviklikus meediasüsteemis“ näeb ette:

„1. Terviklikus meediasüsteemis tegutsevad üksused on kohustatud [AGCOMile] teatama koondumisi käsitlevatest kokkulepetest ja tehingutest, et viimane saaks kontrollida lõigetes 7, 8, 9, 10, 11 ja […] sätestatud põhimõtete järgimist tema enda vastu võetud ad hoc määruses sätestatud korras.

[…]

5. Lähtudes turgudele omaste tunnuste muutumisest […] võtab [AGCOM] vajalikud meetmed, et kõrvaldada lõigetes 7, 8, 9, 10, 11 […] viidatud seisundid või mis tahes muu mitmekesisust kahjustav seisund või et takistada nende tekkimist. […]

7. Digitaalsete raadio- ja televisioonisageduste eraldamise riikliku kava täieliku rakendamise ajal ei tohi sama sisuteenuse pakkuja – isegi selliste äriühingute kaudu, keda võib pidada tema poolt kontrollitavaks või temaga seotud isikuks lõigete 13, 14 ja 15 tähenduses – omada luba, mille alusel võib ta edastada rohkem kui 20% kõikidest televisiooniprogrammidest või enam kui 20% elektromagnetlainete abil levivatest maapealsetest raadioprogrammidest selleks riigi tasandil ette nähtud võrkudes.

8. Kuni digitaalsete televisioonisageduste eraldamise riikliku kava täieliku rakendamiseni on programmide koguarvu piiriks üksuse kohta 20% ja see arvutatakse nende televisiooniprogrammide koguarvu suhtes, mida – kaasa arvatud 3. mai 2004. aasta seaduse nr 112, mis käsitleb raadio- ja televisioonisüsteemi ning RAI-Radiotelevisione italiana SpA struktuuri põhireegleid ja millega antakse valitsusele volitus avaldada raadio- ja televisioonisüsteemi konsolideeritud tekst (legge n. 112 – Norme di principio in materia di assetto del sistema radiotelevisivo e della RAI-Radiotelevisione italiana SpA, nonché delega al Governo per l’emanazione del testo unico della radiotelevisione) [(GURI nr 104 regulaarne lisa, 5.5.2004)], artikli 23 lõike 1 tähenduses – antakse või edastatakse riiklikul tasandil elektromagnetlaine raadiosagedustel, sõltumata sellest, kas tegemist on analoog- või digitaalsüsteemiga. Digitaalselt edastatavad televisiooniprogrammid võib lisada arvutuse alusesse, kui need katavad 50% elanikkonnast. 20% piiri järgimise arvutamisel ei võeta arvesse programme, mida taasedastatakse samal ajal analoogvõrgus edastatavate programmidega. Käesolevat arvutuskriteeriumi kohaldatakse üksnes üksustele, kes edastavad digitaalselt programme, mis katavad 50% riigi elanikkonnast.

9. Ilma et see piiraks turgu valitseva seisundi tekkimise keeldu konkreetsetel turgudel, millest terviklik meediasüsteem koosneb, ei või üksused, kes on kohustatud end registreerima meediaettevõtjate registris, mis on asutatud 31. juuli 1997. aasta seaduse nr 249, millega asutatakse side tagamise amet ja kehtestatakse sätted telekommunikatsiooni ning raadio ja televisiooni süsteemide kohta (legge n. 249 – Istituzione dell’Autorità per le garanzie nelle comunicazioni e norme sui sistemi delle telecomunicazioni e radiotelevisivo [(GURI nr 177 regulaarne lisa, 31.7.1997)], artikli 1 lõike 6 punkti a alapunkti 5 alusel, ei vahetult ega lõigete 14 ja 15 tähenduses kontrollitavate või sidusettevõtjate kaudu saada suuremat tulu kui 20% tervikliku meediasüsteemi kogutulust.

10. Lõikes 9 nimetatud tulu on tulu, mis on saadud avalik-õigusliku raadio- ja televisiooniteenuse rahastamisest pärast riigikassasse makstavate tasude mahaarvamist, üleriigilisest ja kohalikust reklaamist, sealhulgas telepoest, sponsorlusest, toote edastamisest müügikohtades, välja arvatud allahindlused, püsilepingutest avalik-õiguslike organisatsioonidega ja artikli 2 lõike 1 punktis s nimetatud tegevusi teostavatele üksustele antud riiklikest otsetoetusest, tasuliste televisiooniteenuste pakkumisest, ajalehtede ja ajakirjade, sealhulgas täiendavalt turustatavate trükitoodete ja helisalvestiste tellimustest ja müügist, samuti üleriigilistest uudisteagentuuridest, e-väljaannete ja aastaraamatute väljaandmisest, sealhulgas internetis, reklaamist, kaasa arvatud otsereklaamist veebis ja muudel platvormidel, nende hulgas otsingumootoriga kogutud allikates ning sotsiaalmeedia ja jagamisplatvormidel, ning kinoteoste kasutamisest erinevates üldsusele kättesaadavates vormides.

11. Ettevõtjad, kes saavad – sh kontrollitavate või sidusettevõtjate kaudu – vastavalt 1. augusti 2003. aasta seadusandliku dekreedi nr 259, millega kehtestatakse elektroonilise side seadustik (decreto legislativo n. 259 – Codice delle comunicazioni elettroniche) [(GURI nr 214 regulaarne lisa, 15.9.2003)], artiklile 18 määratletud elektroonilise side sektoris rohkem tulu kui 40% selle sektori kogutulust, ei või saada terviklikus meediasüsteemis rohkem tulu kui 10% selle süsteemi tulust.

[…]

13. Käesoleva konsolideeritud redaktsiooni alusel terviklikus meediasüsteemis keelatud turgu valitseva seisundi kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka osalusi aktsiakapitalis, mis omandatakse või igal juhul mida omatakse kas või kaudselt kontrollitavate äriühingute ja usaldusühingute või vahendaja kaudu. Omandatuks loetakse osalused, mille omandiõigus läheb ühelt üksuselt teisele üle eelkõige äriühingute ühinemise, jagunemise, võõrandamise, üleandmise või muu sarnase neid üksusi puudutava tehingu tulemusena või seoses selliste tehingutega. Kui erinevate aktsionäride vahel on – olenemata sellest, millises vormis nad on sõlmitud – kokkuleppeid, mis puudutavad kooskõlastatud hääletamist või igal juhul asjaomase äriühingu juhtimist ning mis erinevad nende lihtsast vastastikusest konsulteerimisest, loetakse, et igale aktsionärile kuuluvad kõik aktsiad või osad, mida seotud osapooled omavad või kontrollivad.

14. Käesoleva konsolideeritud redaktsiooni tähenduses esineb kontroll eelkõige muude üksuste kui äriühingute puhul tsiviilseadustiku (Codice civile) artikli 2359 esimeses ja teises lõigus ette nähtud juhtudel.

15. Kui ei ole tõendatud vastupidist, eeldatakse kontrolli olemasolu valitseva mõju avaldamise vormis mis tahes järgmises olukorras:

a) kui on olemas üksus, kellel on üksi või kokkuleppel teiste aktsionäridega võimalus kasutada üldkoosolekul häälteenamust või nimetada või tagasi kutsuda enamikku juhatuse liikmetest;

b) kui eelkõige aktsionäride või osanike vahel on finantsilisi, organisatsioonilisi või majanduslikke sidemeid, millel võib olla üks järgmistest tagajärgedest: 1) kasumi ja kahjumi ülekandmine; 2) ettevõtja juhtimise koordineerimine teiste ettevõtjate juhtimisega, et saavutada ühine eesmärk; 3) selliste õiguste andmine, mis ületavad aktsiatest või osadest tulenevaid õigusi; 4) ettevõtja juhtide valimisel õiguste andmine muudele üksustele kui need, mis õiguspäraselt põhinevad omandistruktuuril;

c) kui ühise juhtkonnaga on alluvussuhe, mis võib muu hulgas tuleneda juhtorganite koosseisu omadustest või muudest olulistest ja kvalitatiivsetest asjaoludest.

[…]“.