ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Üldkohtu presidendi 29. augusti 2013. aasta määrus – Prantsusmaa vs. komisjon

(kohtuasi T-366/13 R)

„Ajutiste meetmete kohaldamine — Riigiabi — Abi, mida anti äriühingutele, kellele on usaldatud ülesanne pakkuda avalikku teenust, mis seisneb Korsika ja Marseille vahelise laevaühenduse tagamises — Hüvitised põhiteenusele lisanduva teenuse eest, mille eesmärk on katta tippaegu turismihooajal — Otsus, millega need hüvitised tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks ja kohustatakse need nende saajatelt tagasi nõudma — Kohaldamise peatamise taotlus — Kiireloomulisuse puudumine”

1. Ajutiste meetmete kohaldamine — Kohaldamise peatamine — Ajutised meetmed — Kohaldamise tingimused — Fumus boni iuris — Kiireloomulisus — Tõsine ja korvamatu kahju — Kumulatiivne iseloom — Kõikide asjaomaste huvide kaalumine — Analüüsimise kord ja kontrollimise viis — Ajutisi meetmeid kohaldava kohtuniku kaalutlusõigus (ELTL artiklid 278 ja 279; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 14–16)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine — Kohaldamise peatamine — Ajutised meetmed — Kohaldamise tingimused — Kiireloomulisus — Tõsine ja korvamatu kahju — Tõendamiskoormis — Varaline kahju — Tulevikus aset leidvatest ja ebakindlatest asjaoludest sõltuva kahju tekkimine — Kiireloomulisuse puudumine (ELTL artiklid 278 ja 279; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 24, 34, 37, 42, 50 ja 56)

3. Ajutiste meetmete kohaldamine — Kohaldamise peatamine — Ajutised meetmed — Kohaldamise tingimused — Tõsine ja korvamatu kahju — Kahju, millele võib tugineda liikmesriik (ELTL artiklid 278 ja 279; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punkt 25)

4. Ajutiste meetmete kohaldamine — Kohaldamise peatamine — Ajutised meetmed — Kohaldamise tingimused — Kiireloomulisus — Riigiabi tagastamist määrav komisjoni otsus — Otsus, mis on suunatud liikmesriigile, mitte abi saajale — Siseriiklike rakendusmeetmete arvessevõtmine — Mittesiduvad meetmed — Kiireloomulisuse puudumine (ELTL artiklid 278, 279 ja ELTL artikli 288 neljas lõik; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 29, 41 ja 56)

5. Ajutiste meetmete kohaldamine — Vastuvõetavuse tingimused — Riigiabi tagasi nõudma kohustava otsuse kohaldamise peatamine — Liikmesriigi kohtus kasutatavad õiguskaitsevahendid liikmesriigi rakendusmeetmete vastu — Liidu kohtu pädevus võtta niisuguseid õiguskaitsevahendeid arvesse ajutiste meetme kohaldamise taotluse sisulisel hindamisel (ELTL artikkel 278; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 44–47)

Ese

Komisjoni 2. mai 2013. aasta otsuse C (2013) 1926 (final), milles käsitletakse riigiabi SA.22843 2012/C (ex 2012/NN), mida Prantsuse Vabariik andis Société Nationale Corse Méditerranéele ja Compagnie Méridionale de Navigationile, kohaldamise peatamise taotlus.

Resolutsioon

1. Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.
4.

Õigusvastasuse väide — Ulatus — Aktid, mille õigusvastasusele saab viidata — Üldakt, millel põhineb vaidlustatud otsus — Vaidlustatud otsuse ja vaidlustatud üldakti vahelise õigusliku seose tingimus — Õigusvastasuse väide, mis on esitatud sätete peale, ilma et see mõjutaks põhivaidlust ja millel puudub viimasega igasugune otsene õiguslik seos — Võimalus vaidlustada üldakt tühistamishagi esitamise teel — Ilmselge vastuvõetamatus (ELTL artiklid 263 ja 277) (vt punktid 32–36)
2.

Euroopa Komisjoni kohustatakse mitte võimaldama EFSA‑l avaldada toimeaine kaaliumfosfonaadid heakskiitmise kohta koostatud vastastikuse eksperdihinnangu aruande ja selle aruande lõpliku lisa versiooni, mis on üksikasjalikum kui Luxembourg Pamoli (Cyprus) ja Luxembourg Industries 25. veebruari 2013. aasta kirjaga saadetud versioon, kus osa teksti on kustutatud nii, nagu on toodud põhikohtuasja hagiavalduse lisas A 3.
ÜLDKOHTU MÄÄRUS (apellatsioonikoda)

13. märts 2014

Kohtuasi T‑652/13 P

Luigi Marcuccio

versus

Euroopa Komisjon

Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Ametnikud – Faksi teel tähtaegselt esitatud hagi – Faksil olev advokaadi allkiri, mis erineb posti teel saadetud originaalil olevast allkirjast – Mittetähtaegselt esitatud originaal – Hilinemine – Ilmselgelt vastuvõetamatu apellatsioonikaebus

Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 19. septembri 2013. aasta määruse peale kohtuasjas F‑31/13: Marcuccio vs. komisjon selle kohtumääruse tühistamise nõudes.

Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta Luigi Marcuccio kohtukulud tema enda kanda.

Kokkuvõte

Kohtumenetlus – Hagimenetluse algatusdokument – Vorminõuded – Faksi teel tähtaegselt esitatud hagiavaldus – Advokaadi omakäeline allkiri, mis erineb posti teel saadetud hagiavalduse originaalil olevast allkirjast – Tagajärg – Faksi saamise kuupäeva arvessevõtmata jätmine hagi esitamise tähtaja järgimise hindamisel

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 21; Üldkohtu kodukord, artikli 43 lõige 6)

Vastavalt Üldkohtu kodukorra artikli 43 lõikele 6 võetakse kuupäeva, mil menetlusdokumendi allkirjastatud originaali ärakiri jõuab Üldkohtu käsutuses oleva faksi või muu tehnilise sidevahendi teel kohtukantseleisse, menetlustähtaegade järgimise üle otsustamisel arvesse vaid siis, kui menetlusdokumendi allkirjastatud originaal esitatakse kohtukantseleisse hiljemalt kümne päeva pärast.

Juhul kui hagejat esindava advokaadi allkiri ei ole faksi teel esitatud apellatsioonkaebusel sama mis seejärel esitatud apellatsioonkaebuse originaalil, siis hagi esitamise tähtaja järgimisel ei saa faksi teel saadetud apellatsioonkaebuse edastamise kuupäeva arvesse võtta. Sellest tuleneb, et vastavalt Üldkohtu kodukorra artikli 43 lõikele 6 peab selle tähtaja järgimisel võtma arvesse ainult allkirjastatud originaali edastamise kuupäeva.

(vt punktid 6, 8 ja 9)

Viited:

Üldkohus: 29. november 2011, kohtuasi T‑345/11: ENISA vs. Euroopa Andmekaitseinspektor (kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punktid 15–17 ja seal viidatud kohtupraktika); 3. oktoober 2012, kohtuasi T‑360/10: Tecnimed vs. Siseturu Ühtlustamise Amet – Ecobrands (ZAPPER-CLICK) (kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punktid 15–17); 14. november 2013, kohtuasi T‑229/13 P: Marcuccio vs. komisjon punktid 14 ja 15).
ÜLDKOHTU MÄÄRUS (apellatsioonikoda)

2. oktoober 2014

Kohtuasi T‑447/13 P

Luigi Marcuccio

versus

Euroopa Komisjon

Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Ametnikud – Hüvitamisele kuuluvate kulude hüvitamine – Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 92 lõige 1 – Samasisulise kaebuse erand – Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus

Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (ainukohtunik) 18. juuni 2013. aasta määruse peale kohtuasjas F‑143/11: Marcuccio vs. komisjon (EKL AT, EU:F:2013:81) selle määruse tühistamise nõudes.

Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta Luigi Marcuccio kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuasjas.

Kokkuvõte

1. Kohtumenetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Kahju hüvitamise menetluse kasutamist välistav erimenetlus

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 92 lõige 1)

2. Kohtumenetlus – Kohtuasjade jaotamine Avaliku Teenistuse Kohtus – Määramine kolmest kohtunikust koosneva koja ettekandja-kohtunikule ainukohtunikuna lahendamiseks – Asja määramise kohta märkuse puudumine kohtuasja toimikus – Asjaolu, mis ei sea määramist kahtluse alla

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 14 lõige 1)

1. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 92 lõikes 1 sätestatud erimenetlus kohtukulude kindlaksmääramiseks välistab samade summade või samaks otstarbeks kulunud summade nõudmise personalieeskirjade artiklite 90 ja 91 alusel esitatud hagi raames.

(vt punkt 42)

Viited:

Üldkohus: kohtuotsus 11.7.2007, Schneider Electric vs. komisjon, T‑351/03, EKL, EU:T:2007:212, punkt 297, mis tühistati osaliselt apellatsioonimenetluses 16. juuli.2009. aasta otsusega kohtuasjas komisjon vs. Schneider Electric, C‑440/07 P, EKL, EU:C:2009:459 ; ning kohtumäärus, 15.7.2011, Marcuccio vs. komisjon, T‑366/10 P, EKL AT, EU:T:2011:394, punkt 27.

2. Seoses kohtuasjaga, mis on määratud Avaliku Teenistuse Kohtu kolmest kohtunikust koosnevale kojale, mis vastavalt selle kohtu kodukorra artikli 14 lõikele 1 määrab selle asja ettekandja-kohtunikule ainukohtunikuna lahendamiseks, tuleb märkida, et juhul, kui selle kohtuniku nimi, kes kuulus vastava koja koosseisu enne asja ainukohtunikule suunamist, ei nähtu asja esimese kohtuastme toimikust, ei tulene sellest siiski, et seda kohtunikku ei olnud määratud kolmest kohtunikust koosneva koja ettekandja-kohtunikuks.

(vt punkt 64)

Viide:

Üldkohus: kohtumäärus, 19.6.2014, Marcuccio vs. komisjon, T‑503/13 P, EKL AT, EU:T:2014:596, punkt 15.
ÜLDKOHTU MÄÄRUS (apellatsioonikoda)

7. oktoober 2014

Kohtuasi T‑59/13 P

BT

versus

Euroopa Komisjon

Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Lepingulised töötajad – Lepingu pikendamata jätmine – Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikkel 76

Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 3. detsembri 2012. aasta määruse peale kohtuasjas F‑45/12: BT vs. komisjon (EKL AT, EU:F:2012:168) selle kohtumääruse tühistamise nõudes.

Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta BT kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud käesolevas kohtuastmes.

Kokkuvõte

1. Ametnike hagid – Liidu kohtu pädevus – Piirid – Keeld teha otsus ultra petita

2. Kohtumenetlus – Põhistatud määrusega tehtud otsus – Võimalus lahendada asi ilma suulise menetluseta – Kaitseõiguste rikkumine – Puudumine – Vaidlustamine – Tingimused – Kohustus vaidlustada Avaliku Teenistuse Kohtu poolt neile tingimustele antud hinnang

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 76)

1. Kuna tühistamishagi läbivaatav liidu kohus ei või teha otsust ultra petita, ei ole tal õigust hagi põhieset muuta ega omal algatusel tõstatada uusi väiteid, välja arvatud erandlikel juhtudel, kui avalik huvi nõuab kohtu sekkumist.

(vt punkt 22)

Viited:

Üldkohus: kohtuotsus, 18.12.2008, Belgia ja komisjon vs. Genette, T‑90/07 P ja T‑99/07 P, EKL, EU:T:2008:605, punktid 72–75; ja kohtuotsus, 5.10.2009, komisjon vs. Roodhuijzen, T‑58/08 P, EKL, EU:T:2009:385, punkt 34.

2. Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikliga 76 ette nähtud menetluse kohaldamine, mis võimaldab lõpetada kohtuasja määrusega ilma kohtuistungit pidamata, ei kahjusta iseenesest õigust nõuetekohasele ja tõhusale kohtumenetlusele, kuna see säte on kohaldatav ainult juhtudel, kui on selge, et Avaliku Teenistuse Kohus ei ole pädev hagi või mõnda selle nõuet läbi vaatama, või kui hagi on tervikuna või osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu.

Selles menetluses ei ole Avaliku Teenistuse Kohus kohustatud hagi esitajat hoiatama, et hagi on ilmselgelt vastuvõetamatu, ega võimaldama teistkordset kirjalike märkuste esitamist. Selle artikli sõnastusest endast tuleneb, et kohtuistungi pidamine ei ole mingil juhul hagejate õigus, millest ei või kõrvale kalduda.

Seega, kui apellant leiab, et Avaliku Teenistuse Kohus ei ole kõnealust artiklit õigesti kohaldanud, peab ta vaidlustama esimese astme kohtu hinnangu selle sätte kohaldamise tingimustele.

(vt punktid 28, 29, 32–36 ja 38)

Viited:

Euroopa Kohus: kohtumäärus, 8.7.1999, Goldstein vs. komisjon, C‑199/98 P, EKL, EU:C:1999:379, punkt 18; kohtumäärus, 3.6.2005, Killinger vs. Saksamaa jt, C‑396/03 P, EKL, EU:C:2005:355, punkt 9, ja kohtuotsus, 19.2.2009, Gorostiaga Atxalandabaso vs. parlament; C‑308/07 P, EKL, EU:C:2009:103, punkt 36.

Üldkohus: kohtuotsus, 8.9.2008, Kerstens vs. komisjon, T‑222/07 P, EKL AT, EU:T:2008:314, punkt 33, ja kohtumäärus, 16.12.2010, Meister vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, T‑48/10 P, EKL AT, EU:T:2010:542, punktid 28 ja 29.
Üldkohtu (viies koda) 4. detsembri 2014. aasta määrus – Talanton vs. komisjon

(kohtuasi T‑165/13)

„Vahekohtuklausel — Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) alusel sõlmitud lepingud Pocemon ja Perform — Rahastamiskõlblikud kulud — Ülekantud summade tagasimaksmine — Auditiaruanne — Põhjendatud huvi puudumine — Deklaratiivne huvi — Vastuvõetamatus”

1. Kohtumenetlus — Hagimenetluse algatusdokument — Vorminõuded — Ülevaade fakti- ja õigusväidetest — Hagi liidu institutsiooni tekitatud kahju hüvitamise nõudes — Väide, millele ei ole lisatud ühtki täpsustust, mis võimaldaks hinnata selle põhjendatust — Vastuvõetamatus (ELTL artikli 340 teine lõik; Üldkohtu kodukord, artikli 44 lõike 1 punktid c ja d) (vt punkt 32)

2. Kohtumenetlus — Asja läbivaatamist takistavad avalikul huvil põhinevad asjaolud — Uurimine kohtu algatusel — Vajadus, et põhjendatud huvi säiliks kuni kohtuotsuse tegemiseni — Õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ja tõhususe põhimõtte rikkumine — Puudumine (Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 41; Üldkohtu kodukord, artikkel 113 ning artikli 114 lõiked 3 ja 4) (vt punktid 34, 35, 69, 71 ja 75)

3. Kohtumenetlus — Vahekohtuklausli alusel Üldkohtusse pöördumine — Lepingud, mis on sõlmitud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprojekti raames — Komisjoni keeldumine lepingute täitmiseks toetuse saajale ettemakstud teatavate summade rahastamiskõlblikuks tunnistamisest — Ettemaksete tagastamise nõue — Hagi, mille toetuse saaja esitas komisjoni kirja peale, millega teatati võlateate väljastamise kavatsusest — Nõude lõpliku esitamise puudumine — Põhjendatud huvi puudumine — Hagi vastuvõetamatus (ELTL artikkel 272; nõukogu määrus nr 1605/2002; Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006) (vt punktid 36, 37, 40, 41 ja 53)

4. Euroopa Liidu eelarve — Liidu rahaline toetus — Abi saaja kohustus täita abi andmise tingimusi — Deklareeritud kulude põhjendamine — Menetlus, mille komisjon algatas ülekantud ettemaksete tagasinõudmiseks — Tõendamiskoormise jaotus (ELTL artikkel 272; Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1982/2006) (vt punkt 72)

Ese

ELTL artikli 272 ja artikli 340 esimese lõigu alusel esitatud hagi, millega palutakse Üldkohtul esiteks tuvastada, et kuna komisjon ei lugenud rahastamiskõlblikeks teatud summasid, mis olid hagejale välja makstud toetuslepingute Perform ja Pocemon täitmiseks, siis on komisjon rikkunud oma lepingulisi kohustusi, ja teiseks tuvastada, et osa neist summadest, samuti kahjuhüvitis komisjoni määratavas summas, ei kuulu tagasimaksmisele.

Resolutsioon

1. Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu rahuldamata.
Üldkohtu (neljas koda) 6. novembri 2014. aasta määrus – ANKO vs. komisjon

(kohtuasi T‑17/13)

„Vahekohtuklausel — Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2013) — Pocemoni projekti käsitlev leping — Eelnevalt eraldatud summade tagasimaksmine — Kiri võlateate väljastamise kohta — Meeldetuletuskiri — Põhjendatud huvi puudumine — Vastuvõetamatus”

1. Kohtumenetlus — Asja läbivaatamist takistavad avalikul huvil põhinevad asjaolud — Uurimine kohtu algatusel — Vajadus, et põhjendatud huvi säiliks kuni kohtulahendi kuulutamiseni (Üldkohtu kodukord, artikkel 113 ning artikli 114 lõiked 3 ja 4) (vt punkt 30)

2. Kohtumenetlus — Vahekohtuklausli alusel Üldkohtusse pöördumine — Ainuüksi ELTL artikli 272 ning vahekohtuklausliga määratletud Üldkohtu pädevus — Siseriiklike õigusnormide kohaldamine kohtualluvuse ja vastuvõetavuse küsimustes — Välistamine (ELTL artikkel 272) (vt punkt 31)

3. Kohtumenetlus — Vahekohtuklausli alusel Üldkohtusse pöördumine — Lepingud, mis on sõlmitud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprojekti raames — Komisjoni poolt lepingu ühepoolne lõpetamine lepinguliste kohustuste täitmata jätmise tõttu — Eelnevalt eraldatud summade tagasimaksmise nõue — Hagi, mille abisaaja on esitanud komisjoni kirja peale, millega teatati võlateate väljastamise kavatsusest — Maksetingimuste ja ‑tähtaja määramata jätmine — Põhjendatud huvi puudumine — Hagi vastuvõetamatus (ELTL artikkel 272; nõukogu määrus nr 1605/2002, artikli 71 lõige 2; komisjoni määrus nr 2342/2002, artiklid 78 ja 79) (vt punktid 38, 39, 46–51 ja 53)

Ese

ELTL artikli 272 alusel esitatud hagi nõudega, et Üldkohus tuvastaks esiteks, et hageja ei ole kohustatud tagastama kõiki summasid, mille komisjon on talle üle kandnud seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) alusel kinnitatud Pocemoni projektiga, teiseks, et hageja ei ole kohustatud maksma komisjonile kindlasummalist kahjuhüvitist seoses selle projektiga, ja kolmandaks, et komisjonil ei ole õigust oma nõuet hagejale väljamaksmisele kuuluva summaga tasaarvestada.

Resolutsioon

1. Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
3.

Kohtumenetlus — Vahekohtuklausli alusel Üldkohtusse pöördumine — Lepingud, mis on sõlmitud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprojekti raames — Komisjoni poolt lepingute ühepoolne lõpetamine põhjusel, et lepingulised kohustused on jäetud täitmata — Ettemaksete tagasimaksmise nõue — Kaebus, mille on esitanud abisaaja komisjoni kirja peale, milles viimane teatas kavatsusest väljastada võlateade — Maksetingimuste ja aegumistähtaega puudutavate tingimuste sätestamata jätmine — Põhjendatud huvi puudumine — Hagi vastuvõetamatus (ELTL artikkel 272; nõukogu määrus nr 1605/2002, artikli 71 lõige 2; komisjoni määrus nr 2342/2002, artiklid 78 ja 79) (vt punktid 38, 39, 46–51 ja 53)
ELTL artikli 268 ja artikli 340 teise ja kolmanda lõigu sätete kohaselt on Üldkohus lepinguvälise vastutuse valdkonnas pädev lahendama ainult liidu institutsioonide või liidu teenistujate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju hüvitamist puudutavaid vaidlusi. Seega tuleb vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata jätta liidu vastu esitatud kahju hüvitamise nõue, mis põhineb ainult niisuguse akti või toimingu õigusvastasusel, mida ei ole vastu võtnud või teinud liidu institutsioon või tema teenistuja.

See on nii kahju hüvitamise hagi puhul, mis on esitatud niisuguse vastastikuse mõistmise memorandumi teatud sätete õigusvastasuse alusel, mille on ühiselt vastu võtnud Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) ja liikmesriik ning millele on alla kirjutanud ühelt poolt see liikmesriik ja teiselt poolt komisjoni nimel selle asepresident. Nimelt tuleneb ESM‑i asutamislepingu artikli 13 lõikest 4, et komisjon kirjutab vastastikuse mõistmise memorandumile alla ainult ESM‑i nimel. Isegi kui ESM‑i asutamisleping paneb komisjonile ja Euroopa Keskpangale teatud ülesanded, mis on seotud selle lepingu eesmärkide saavutamisega, ei tulene ESM‑i asutamislepinguga komisjonile ja EKP-le pandud ülesannetest mingit konkreetset otsustusõigust ja teiseks on nende kahe institutsiooni tegevus selle lepingu raames siduv üksnes ESM-ile. Seega ei saa järeldada, et vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmise allikaks oli komisjon või Euroopa Keskpank.

(vt punktid 42–47)
Üldkohtu (kolmas koda) 21. novembri 2014. aasta määrus – Kinnarps vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (MAKING LIFE BETTER AT WORK)

(kohtuasi T‑697/13)

„Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi MAKING LIFE BETTER AT WORK taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b — Osaliselt ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu ja osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu hagi”

1. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Mõiste (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 14 ja 15)

2. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Reklaamlausetest koosnevad kaubamärgid — Eristusvõime — Konkreetsete hindamiskriteeriumide kohaldamine — Lubamatus (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 17–19)

3. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Reklaamlausetest koosnevad kaubamärgid — Väljamõeldud reklaamlause (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punkt 20)

4. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Reklaamlausetest koosnevad kaubamärgid — Ülistav reklaamfraas (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punkt 21)

5. Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine — Absoluutsed keeldumispõhjused — Kaubamärk, millel puudub eristusvõime — Sõnamärk MAKING LIFE BETTER AT WORK (nõukogu määrus nr 207/2009, artikli 7 lõike 1 punkt b) (vt punktid 24 ja 27–37)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 28. oktoobri 2013. aasta otsuse (asi R 2272/2012‑2) peale, mis käsitleb sõnamärgi MAKING LIFE BETTER AT WORK ühenduse kaubamärgina registreerimise taotlust.

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.
Määruse nr 1907/2006 artikli 94 lõikes 1 on nimelt sätestatud, et Üldkohtule ja Euroopa Kohtule võib esitada hagi vastavalt ELTL artiklile 263, et vaidlustada apellatsiooninõukogu otsus või kemikaaliameti otsus, kui puudub Euroopa Kemikaaliameti apellatsiooninõukogule edasikaebuse esitamise õigus. Sellega seoses on nimetatud määruse artikli 91 lõikes 1 ette nähtud, et apellatsiooninõukogule saab edasi kaevata ainult otsuseid, mis Euroopa Kemikaaliamet on vastu võtnud määruse nr 1907/2006 artiklite 9 ja 20, artikli 27 lõike 6, artikli 30 lõigete 2 ja 3 ning artikli 51 alusel. Need sätted puudutavad otsuseid, mis ei ole seotud selle määruse artikli 6 lõikes 4 väikeettevõtjatele ette nähtud tasuga.

Liidu kohus on pädev lahendama hagi Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) otsuse peale, mis on vastu võetud määruse nr 340/2008 Euroopa Kemikaaliametile vastavalt määrusele nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) makstavate tasude kohta artikli 13 lõike 4 alusel ja milles tuvastatakse, et määruse nr 1907/2006 alusel aine registreerimise taotluse esitanu ei vasta väikeettevõtjatele ette nähtud vähendatud tasu tingimustele ning kohustatakse teda maksma selle määruse artikli 6 lõikes 4 ette nähtud haldustasu.

Soovituse 2003/361 mikroettevõtjate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta lisa artikli 2 lõikes 2 on ette nähtud, et väikesteks loetakse ettevõtjad, millel on alla 50 töötaja ja mille aastakäive ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 10 miljonit eurot. Selle sätte sõna-sõnalisest tõlgendusest ilmneb, et ühelt poolt ettevõtja töötajate arvu ja teiselt poolt rahalisi ülemmäärasid puudutavad kriteeriumid on kõnealuse lisa artikli 2 lõikes 2 kumulatiivsed. See ilmneb selgelt sidesõna „ja” kasutamisest, mis näitab kriteeriumide kumulatiivsust, erinevalt sidesõnast „või”, mis näitab alternatiivsust.

Lisaks tuleb rõhutada, et töötajate kriteerium on otsustav, tegemaks kindlaks, kas ettevõtja on mikroettevõtja, väike või keskmise suurusega ettevõtja soovituse 2003/361 tähenduses. Lisaks tuleb märkida, et kuigi soovituse 2003/361 artikli 2 kohaselt on liikmesriikidel, Euroopa Investeerimispangal ja Euroopa Investeerimisfondil võimalus määrata madalamad ülemmäärad või jätta teatava poliitika elluviimisel rahaline kriteerium kohaldamata, tuleb töötajate kriteeriumi alati kohaldada. Seetõttu leiab ettevõtja, kes palub Euroopa Kemikaaliametil kohaldada määruse nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), artikli 6 lõikes 4 väikeettevõtjatele ette nähtud vähendatud tasumäära, ilmselgelt vääralt, et sisuliselt saab rohkem kui 50 töötajaga ettevõtja kvalifitseerida väikeettevõtjaks soovituse 2003/361 tähenduses.

(vt punktid 39–41 ja 43)