29

Neil tingimustel otsustas Vänersborgs tingsrätt, mark- och miljödomstolen (Vänersborgi esimese astme kohus, maa- ja keskkonnaasjade kolleegium, Rootsi) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused, mis on sõnastatud kohtuasjas C‑473/19 ja C‑474/19 ühtemoodi: „1. Kas [linnudirektiivi] artiklit 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi tava, mille kohaselt hõlmab keeld üksnes neid liike, mis on loetletud direktiivi I lisas või on mingil tasandil ohustatud või mille populatsioon pikas perspektiivis väheneb? 2. Kas linnudirektiivi artikli 5 punktides a–d ja [elupaigadirektiivi] artikli 12 lõike 1 punktides a–c kasutatud mõisteid „tahtlik tapmine“, „tahtlik häirimine“ ja „tahtlik hävitamine“ tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi tava, mille kohaselt olukorras, kus tegevuse eesmärk ei ole ilmselgelt liigi isendite tapmine või häirimine (näiteks metsandus või maa-arendus), peab keeldude kohaldamiseks esinema tegevuse tõttu oht kahjustada liigi kaitsestaatust? Esimene ja teine küsimus on esitatud, arvestades muu hulgas järgmist: – linnudirektiivi artikkel 5 käsitleb kõikide selle artikli 1 lõikes 1 osutatud linnuliikide kaitset; – seda, kuidas on elupaigadirektiivi artikli 1 punktis m määratletud mõiste „isend“; – tundub, et liigi kaitsestaatuse küsimust peetakse asjakohaseks ainult elupaigadirektiivi artiklis 16 sätestatud erandi tegemise võimaluse kontekstis (erandi kohaldamiseks ei tohi olla muud rahuldavat alternatiivset lahendust ja erand ei tohi kahjustada kõnealuste liikide populatsioonide soodsa kaitsetaseme säilitamist nende looduslikul levilal) ja linnudirektiivi artiklis 9 sätestatud erandi tegemise võimaluse kontekstis (erand ei tohi olla vastuolus kõnealuse direktiiviga, mille artikli 2 kohaselt peavad liikmesriigid võtma vajalikud meetmed artiklis 1 osutatud liikide arvukuse hoidmiseks tasemel, mis vastab eelkõige ökoloogilistele, teaduslikele ja kultuurilistele nõuetele). 3. Kui teise küsimuse mis tahes osa tõttu tuleb sellele vastata, et keelu kohaldamiseks tuleb kahju hinnata muul kui isendite tasemel, siis kas hindamine peab toimuma mõne järgmise skaala või tasandi alusel: a) teatud geograafiliselt piiratud osa populatsioonist, näiteks lääni, liikmesriigi või Euroopa Liidu populatsioon; b) asjaomane kohalik populatsioon (bioloogiliselt eraldatud muudest sama liigi populatsioonidest); c) asjaomane metapopulatsioon; d) liigi populatsioon tervikuna liigi levila asjakohases biogeograafilises piirkonnas? 4. Kas elupaigadirektiivi artikli 12 lõike 1 punktis d kasutatud liikide paljunemispaiga kahjustamise mõistet ja hävitamise mõistet tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi tava, mille kohaselt olukorras, kus hoolimata võetud ettevaatusmeetmetest kaob asjaomase liigi loodusliku elupaiga püsiv ökoloogiline toimivus ajaomasest tegevusest – nii eraldivõetuna kui ka muude tegevustega koosmõjus – otseselt või kaudselt tuleneva kahjustamise, hävitamise või olukorra halvemaks muutmise tagajärjel, kohaldatakse keeldu üksnes siis, kui asjaomase liigi kaitsestaatus võib ühel kolmandas küsimuses osutatud tasandil halveneda? 5. Kui neljanda küsimuse mis tahes osa tõttu tuleb sellele vastata eitavalt, see tähendab, kui kahju tuleb keelu kohaldamiseks hinnata muul kui konkreetse ala loodusliku elupaiga tasandil, siis kas hindamine peab toimuma mõne järgmise skaala või tasandi alusel: a) teatud geograafiliselt piiratud osa populatsioonist, näiteks lääni, liikmesriigi või Euroopa Liidu populatsioon; b) asjaomane kohalik populatsioon (bioloogiliselt eraldatud muudest sama liigi populatsioonidest); c) asjaomane metapopulatsioon; d) liigi populatsioon tervikuna liigi levila asjakohases biogeograafilises piirkonnas? [T]eine ja neljas küsimus hõlmavad küsimust, kas [linnu- ja elupaiga]direktiivis sätestatud range kaitse lakkab nende liikide osas, mille puhul on saavutatud [elupaiga]direktiivi eesmärk (soodne kaitsestaatus).“