ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Isikute vaba liikumine — Töötajad — Võrdne kohtlemine — Esimest töökohta otsivatele noortele makstav ootetoetus — Toetuse maksmine tingimusel, et on omandatud keskharidus asjaomases liikmesriigis — Lubamatus — Õigustus — Puudumine

(EÜ artikkel 39)

Summary

EÜ artikliga 39 on vastuolus liikmesriigi keeldumine maksta ootetoetust teise liikmesriigi kodanikule, kes otsib oma esimest töökohta ja kes ei ole esimesena nimetatud liikmesriigis elava võõrtöötaja ülalpeetav laps, üksnes põhjendusel, et asjaomane isik on omandanud keskhariduse teises liikmesriigis.

Kuna kõnealune tingimus nõuab ootetoetuse saamiseks taotlejalt diplomi omandamist selles liikmesriigis, on riigi kodanikel tõenäoliselt kergem seda tingimust täita ja seega võib see kahjustada eelkõige teiste liikmesriikide kodanike huve.

Sellist erinevat kohtlemist saab õigustada vaid juhul, kui see põhineb asjaomaste isikute kodakondsusest sõltumatutel objektiivsetel ja siseriiklikus õiguses õiguspäraselt taotletud eesmärgi suhtes proportsionaalsetel kaalutlustel. Kuigi siseriiklikul seadusandjal on õiguspärane nõuda reaalset sidet toetuse taotleja ja asjaomase geograafilise tööturu vahel, on siinjuures ainuüksi tingimus keskkooli lõputunnistuse saamise asukoha kohta liiga üldine ja välistav ning läheb kaugemale, kui on vajalik taotletava eesmärgi saavutamiseks

(vt punktid 28−31, 38 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine — Asjade ja ehistustööde riigihankelepingute sõlmimist puudutav otsuste läbivaatamise menetlus — Direktiiv 89/665 — Liikmesriikide kohustus näha ette läbivaatamise menetlus — Läbivaatamise menetluse võimaldamine — Siseriiklik õigus, mis keelab pakkujast ajutise ühenduse, mis ei ole juriidiline isik, liikmetel individuaalse edasikaebamise — Vastuvõetavus

(Nõukogu direktiiv 89/665, artikkel 1)

Summary

Direktiivi 89/665 riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, mida on muudetud nõukogu direktiiviga 92/50, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, artiklit 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus siseriiklik õigus, mille kohaselt juhul, kui ajutine ühendus, mis ei ole juriidiline isik, osales just sellisena riigihanke pakkumismenetluses ja temaga lepingut ei sõlmitud, saavad ühenduse liikmed riigihankelepingu sõlmimise otsuse vastu esitada hagi vaid koos ning mitte ühenduse liikmed individuaalselt.

Sama kehtib juhul, mil niisuguse ajutise ühenduse liikmed hagevad koos, kuid ühe liikme hagi tunnistatakse vastuvõetamatuks.

Siseriiklikud õigusnormid nõuavad mõlemal juhul hagejatelt vaid seda, et nad täidaksid liikmete endi valitud õiguslikule vormile vastavaid kohtus esindatuse tingimusi. Niisugused nõuded on üldiselt kohaldatavad ja ei piira vastuolus direktiiviga 89/665 otsuste läbivaatamise tõhusust ega pakkujate võimalust läbivaatamist taotleda.

(vt punktid 28, 29 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Euroopa ühenduste privileegid ja immuniteedid — Ühenduste ametnikud ja teenistujad — Ühenduse institutsiooni otsus, millega määratletakse teenistuja seisund ja määratakse kindlaks teenistustingimused — Siduvus siseriiklike ametiasutuste jaoks

(Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll, artiklid 13 ja 16)

Summary

Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklite 13 ja 16 kohaselt ühenduse institutsiooni otsus, millega määratletakse ühe tema teenistuja seisund ja määratakse kindlaks teenistustingimused, on siduv siseriiklikele haldus- ja kohtuasutustele, nii et need asutused ei saa iseseisvalt asjaomast töösuhet õiguslikult kvalifitseerida.

(vt punkt 39 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Ühine tollitariifistik – Tariifirubriigid – Kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused – 10. grupi lisamärkuste punkti 1 alapunkt f rubriigi 1006 kohta – Poolkroovitud riis

(Nõukogu määrus nr 2658/87)

Summary

Määruse nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisa, mida on muudetud määrusega nr 2388/2000, 10. grupi lisamärkuste punkti 1 alapunkti f kombineeritud nomenklatuuri rubriigi 1006 kohta, kehtivust ei mõjuta see, et selles sisalduv poolkroovitud riisi definitsioon sisaldab viidet riisitera idule, mida kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi vastavas selgitavas märkuses nimetatud ei ole.

(vt punktid 24, 37 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Köögiviljaseemne turustamine –Direktiiv 70/458

(Nõukogu direktiiv 70/458, artikli 2 lõike 1 punkt A; nõukogu direktiiv 92/33, II lisa)

2. Kaupade vaba liikumine – Koguselised piirangud – Samaväärse toimega meetmed

(EÜ artikkel 28)

Summary

1. Direktiivi 70/458 köögiviljaseemne turustamise kohta, muudetud kujul, ja direktiivi 92/33 köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta sätete koostoimes tõlgendamine ei võimalda järeldada seda, et kuigi köögivili ei esine direktiivi 70/458 artikli 2 lõike 1 punktis A, võib selle köögivilja sordi siiski seemnena ühisesse köögiviljasortide kataloogi kanda põhjusel, et see köögivili esineb direktiivi 92/33 II lisa nimekirjas.

Sellest tuleneb, et kuna šalott ei esine direktiivi 70/458 kohaldamisalasse kuuluvate köögiviljade nimekirjas, siis ei olnud selle direktiiviga kooskõlas komisjoni poolt sortide „Ambition” ja „Matador” kandmine seemnena ühisesse kataloogi pärast seda, kui ühe liikmesriigi pädevad asutused olid talle teatanud, et need sordid on kantud tema siseriiklikku kataloogi.

(vt punktid 65 ja 66)

2. EÜ artikli 28 järgseid kohustusi rikub selline liikmesriik, mis lubab šaloti nime all turustada üksnes vegetatiivsel teel paljundatud köögivilju, välistades seemnest kasvanud köögiviljad, mida toodetakse ja turustatakse teistes liikmesriikides sama nime all.

Sellised õigusnormid ei ole EÜ artikli 28 vaatepunktist õigustatud, kui need ei ole vajalikud ülekaalukate, eelkõige tarbijakaitse nõuete rahuldamiseks. Peale nende paljundamisviiside erinevuse on neil kahel šalotisordil olulised välised sarnasused. Seetõttu võib vaidlusaluste siseriiklike õigusnormide eesmärki, st tarbijakaitset, saavutada ka sobiva märgistamisega, milles täpsustatakse, et vaidlusalused šalotid on saadud seemnetest, mitte aga vegetatiivse paljundamise teel.

(vt punktid 75, 77, 79, 80 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Toiduained – Määrus nr 2065/2003 – Suitsutuspreparaadid – Õiguslik alus – EÜ artikkel 95 – Ühtlustamismeetmed – Hindamisruum – Valdkond, mis nõuab toiduainete ohutuse hindamist – Vajadus tagada ühtlustamismeetmete valikul inimeste tervise kaitse kõrge tase

(EÜ artikkel 95; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 2065/2003)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Toiduained – Määrus nr 2065/2003 – Suitsutuspreparaadid – Õiguslik alus – EÜ artikkel 95 – Etapiviisiline ühtlustamine – Kogu ühenduses lubatud toodete loetelu koostamine – Tingimused

(EÜ artikkel 95; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 2065/2003)

Summary

1. EÜ artiklis 95 kasutatud väljendiga „ühtlustamise meetmed” tahtsid asutamislepingu koostajad ühenduse seadusandjale anda sõltuvalt üldisest kontekstist ning ühtlustatava valdkonna erilistest asjaoludest hindamisruumi, et valida soovitud tulemuseni jõudmiseks sobivaim ühtlustamistehnika, ning seda eriti valdkondades, mida iseloomustavad keerulised tehnilised üksikasjad.

Seda hindamisruumi võib kasutada eriti selleks, et valida kõige kohasem ühtlustamistehnika, kui kavandatav ühtlustamine nõuab füüsikalisi, keemilisi ja bioloogilisi analüüse ning asjaomase valdkonna teadusliku arengu arvestamist. Sellised toodete ohutushindamised vastavad tegelikult ühenduse seadusandjale EÜ artikli 95 lõikega 3 seatud eesmärgile, milleks on tervise kaitse kõrge taseme tagamine.

Seega kujutab määrus nr 2065/2003 toidus või toidu pinnal kasutatavate või kasutamiseks mõeldud suitsutuspreparaatide kohta endast sobivat ühtlustamismeedet, kuna ühtlustatav valdkond nõuab selliseid toodete ohutushindamisi.

(vt punktid 45, 46, 52)

2. Kui ühenduse seadusandja näeb ette ühtlustamise, mida iseloomustab mitu etappi, eriti siis, kui see tähendab kogu ühenduses lubatud toodete loetelu koostamist nii, et kõik teised tooted välistatakse, peavad olema täidetud kaks tingimust. Esiteks peab ta algmääruses kindlaks määrama asjaomase ühtlustamismeetme olulised sätted. Teiseks peab nimetatud oluliste sätete rakendamismehhanism olema selline, et see viib EÜ artikli 95 mõttes ühtlustamiseni. See on nii siis, kui ühenduse seadusandja kehtestab detailse viisi, kuidas sellise loa andmise menetluse igas staadiumis tuleb otsused vastu võtta ning määrab kindlaks ja piiritleb täpselt komisjonile kui lõplike otsuste vastuvõtjale kuuluva pädevuse.

Määrus nr 2065/2003 toidus või toidu pinnal kasutatavate või kasutamiseks mõeldud suitsutuspreparaatide kohta täidab seega mõlemad nimetatud tingimused ning seda võib lugeda ühtlustamismeetmeks EÜ artikli 95 tähenduses. Nimelt ei mõjuta see määrus pelgalt kõrvaliselt siseturu tingimuste ühtlustamist, vaid selle eesmärgiks on liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamine suitsutuspreparaatide valdkonnas.

(vt punktid 47–49, 58, 59, 64)
Keywords

Summary



Keywords

1. Sotsiaalpoliitika – Töötajate ohutuse ja tervise kaitse – Direktiiv 93/104, mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekte – Tööaeg – Mõiste – Teatavate sotsiaal‑ ja tervishoiuasutuste töötajad – Siseriiklik korraldus, mis näeb ette tasakaalustava mehhanismi aktiivse tegevuseta perioodidele – Lubamatus

(Nõukogu direktiiv 93/104)

2. Sotsiaalpoliitika – Töötajate ohutuse ja tervise kaitse – Direktiiv 93/104, mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekte – Soodsamad siseriiklikud õigus‑ ja haldusnormid – Direktiivile vastavuse järgimiseks kohaldatavad künnised või ülemmäärad

(Nõukogu direktiiv 93/104, artikkel 15)

Summary

1. Direktiivi 93/104, mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekte, tuleb tõlgendada selliselt, et direktiiviga on vastuolus sellised siseriiklikud õigusnormid, mis töötajate füüsilist kohalolekut vajavates sotsiaal- ja tervishoiuasutustes töötavate töötajate valveaja osas sätestavad tegeliku tööaja arvutamiseks seadusega ette nähtud tööajaga samaväärse korra, mis näeb ette kokkulepitud koefitsientidega tasakaalustava mehhanismi aktiivse tegevuseta perioodidele valveaja jooksul, samas kui direktiivis töötajate turvalisuse ja tervise tõhusaks kaitseks sätestatud miinimumnõuded ei ole tervikuna tagatud.

Direktiivi 93/104 tähenduses selle ajavahemiku määratlemine tööajana, mille jooksul töötaja viibib oma töökohal, ei saa tõepoolest sõltuda asjakohase töötaja tegevuse pingelisusest, vaid lähtub üksnes kohustusest olla tööandja käsutuses.

(vt punktid 58, 63 ja resolutiivosa)

2. Direktiivi 93/104, mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekte, artikkel 15 lubab sõnaselgelt kohaldada või kehtestada töötajate turvalisuse ja tervise kaitseks soodsamaid siseriiklikke õigus‑ ja haldusnorme. Kui siseriiklik õigus sätestab eelkõige maksimaalse iganädalase tööaja osas piirmäära, mis on töötajatele soodsam, võivad selles direktiivis ette nähtud kaitsvate normide järgimist tagavateks künnisteks või piirmääradeks olla vaid need, mis on sätestatud direktiivis.

(vt punktid 51, 63 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtusse pöördumine – Eelotsusetaotluse esitamise otsuse kooskõla siseriiklike haldus‑ ja kohtumenetlusnormidega, sh nendega, mis puudutavad rahvusvahelist pädevust – Kontroll, mis ei ole Euroopa Kohtu pädevuses

(EÜ artikkel 234; 27. septembri 1968. aasta konventsioon)

2. Kapitali vaba liikumine – Kinnisvara omandamise piirangud – Kinnisvara omandamise deklareerimise kord – Tehingu tühisus hilinenult deklareerimise korral –Lubamatus – Õigustatus – Puudumine – Proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine

(EÜ artikkel 56, lõige 1)

Summary

1. EÜ artiklis 234 ette nähtud menetluses ei pea Euroopa Kohus kontrollima seda, kas eelotsusetaotluse esitamise otsus on tehtud kooskõlas siseriiklike menetlusnormidega.

Samuti ei ole Euroopa Kohtu pädevuses kontrollida, kas põhikohtuasjas pöörduti eelotsusetaotluse esitanud kohtu poole, järgides 27. septembri 1968. aasta konventsioonis kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades sätestatud kohtu pädevuse norme, välja arvatud juhul, kui nimetatud normide kohaldamise tingimused on eelotsusetaotluse esemeks.

Euroopa Kohus peab lähtuma liikmesriigi kohtu esitatud eelotsusetaotluse otsusest seni, kuni seda ei ole siseriiklikus õiguses sätestatud võimaliku edasikaebemenetluse käigus tühistatud.

(vt punktid 30–32)

2. EÜ artikli 56 lõikega 1 on vastuolus niisugune maaomandit reguleeriv siseriiklik õigusnorm, mis seab tehingu kehtivuse sõltuvusse omandajapoolse deklaratsiooni esitamisest ning mille kohaselt on käsitletav maatehing nõutud omandamisdeklaratsiooni hilinenult esitamise korral tagasiulatuvalt tühine.

On tõsi, et eelneva deklareerimise kord, kui sellega kaasnevad asjakohased õiguslikud instrumendid, võib endast tõesti kujutada proportsionaalset meedet, et saavutada üldistes huvides seatud eesmärk, milleks on territoriaalplaneerimise huvidest lähtudes alalise elanikkonna ja turismisektorist sõltumatu tegevuse säilitamine, seades piiranguid lisaeluasemete rajamiseks geograafiliselt kindlaksmääratud alal. Siiski ei ole maatehingu tagasiulatuv tühistamine proportsionaalne karistus – kui seda kohaldatakse nõutud deklaratsiooni esitamise tähtaja lõppemisel automaatselt, sõltumata esitamisega hilinemise põhjustest – ja see seab poolte tahet väljendava lepingu radikaalselt kahtluse alla, ilma et selleks oleks kohaldatavate põhinormide rikkumisest tingitud põhjus, ning seega ei saa see sanktsioon olla kooskõlas õiguskindluse nõuetega, mis on maa omandamise valdkonnas eriti olulised.

(vt punktid 46, 52–56, 62 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Kuuenda direktiiviga ette nähtud maksuvabastused – Haiglaravi ja meditsiinilise abi ning sellega otseselt seotud tegevuse maksust vabastamine – Mõisted „otseselt seotud tegevus” ja „meditsiiniline abi” – Haiglaravil viibivatele isikutele telefoni ja televiisori kasutamise võimaldamise teenuse osutamine ning nende saatjatele toidu ja voodikohtade pakkumine – Välistamine – Erand – Tingimused – Siseriikliku kohtu hinnang

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikli 13 A osa lõike 1 punkt b)

Summary

Kuuenda direktiivi 77/388 kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 13 A osa lõike 1 punktis b nimetatud isikute poolt haiglaravil viibivatele isikutele telefoni ja televiisori kasutada andmine ning nende saatjatele toidu ja voodikohtade pakkumine ei kujuta endast üldreeglina eespool viidatud sätte mõttes haiglaravi ja meditsiinilise abiga otseselt seotud tegevust. Nimetatud direktiivi artikli 13 A osa lõike 1 punktis b ette nähtud tegevuse maksust vabastamise eesmärk on selle tagamine, et meditsiiniline abi ja haiglaravi ei muutuks selle ravi maksumuse tõttu kättesaamatuks, mis aga juhtuks siis, kui see ravi või sellega otseselt seotud tegevus maksustataks käibemaksuga. Selles sättes nimetatud meditsiiniline abi ja haiglaravi on kohtupraktikast tulenevalt diagnoosimiseks, ravimiseks ning kui võimalik haigusest või tervisehäirest terveks ravimiseks mõeldud ravi. Seega nimetatud direktiivi artikli 13 A osa lõike 1 punktis b sätestatud maksuvabastuse eesmärki arvestades tuleneb sellest, et üksnes nende teenuste osutamine, mis sobituvad loogiliselt haiglaravi ja meditsiinilise abi osutamise raamidesse ning mis on nende teenuste osutamise möödapääsmatu etapp taotletud teraapia eesmärkide saavutamiseks, võib endast kujutada selle sätte mõttes „otseselt seotud tegevust”.

Selliste teenuste pakkumine kujutab endast „otseselt seotud tegevust” üksnes siis, kui need teenused on möödapääsmatud haiglaravi ja meditsiinilise abiga taotletud teraapia eesmärkide saavutamiseks ning kui nende põhieesmärk ei ole teenida nende osutajale lisatulu tehingute kaudu, mis otseselt konkureerivad äriühingute nende tehingutega, millelt võetakse käibemaksu. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kohtu menetluses olevate vaidluste konkreetsete asjaolude pinnal ning vajaduse korral asjaomastele patsientidele arsti tehtud ettekirjutusi arvestades teha kindlaks, kas osutatud teenused vastavad nendele tingimustele.

(vt punktid 23–25, 30, 35, resolutiivosa punktid 1 ja 2)
Keywords

Summary



Keywords

Põllumajandus – Ühine turukorraldus – Piim ja piimatooted – Eksporditoetused – Sellele õiguse andvad tooted – Juust, mis oma olemuse poolest on määratud töötlemiseks kolmandas riigis – Hõlmamine – Tingimus – Põllumajandustoodete nomenklatuuri koodi alla klassifitseerimine

(Komisjoni määruse nr 1706/89 lisa ja määruse nr 3445/89 lisa)

Summary

1990. aastal eksporditud juustule, mis oma olemuse poolest on määratud töötlemiseks kolmandas riigis, võib maksta määruse nr 804/68 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, mida on muudetud määrusega nr 3904/87, artikli 17 lõike 1 alusel eksporditoetust tingimusel, et seda on võimalik juustu liiki ja koostist arvesse võttes klassifitseerida määruse nr 1706/89, millega määratakse kindlaks eksporditoetused piima ja piimatoodete turul, lisas nimetatud kauba koodide alla, nagu need on defineeritud määrusele nr 3445/89, millega kehtestatakse alates 1. jaanuarist 1990 täielik põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks, lisatud põllumajandustoodete nomenklatuuris eksporditoetuste jaoks.

(vt punkt 33 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Teenuste riigihankelepingute sõlmimise ja veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektorit puudutavate lepingute sõlmimise menetlused – Direktiivid 92/50 ja 93/98 – Lepingute sõlmimine – Majanduslikult soodsaim pakkumine – Žürii, mis otsustab kaaluda lepingudokumentides ette nähtud lepingu sõlmimise kriteeriumi alakriteeriume – Vastuvõetavus – Tingimused

(Nõukogu direktiiv 92/50, artikkel 36 ja nõukogu direktiiv 93/38, artikkel 34)

Summary

Nõukogu direktiivi 92/50, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, artiklit 36 ja nõukogu direktiivi 93/38, millega kooskõlastatakse veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate tellijate hankemenetlused, artiklit 34 tuleb tõlgendada nii, et ühenduse õigusega ei ole vastuolus see, kui žürii annab konkreetse kaalu eelnevalt koostatud lepingu sõlmimise kriteeriumi alakriteeriumidele, teostades viimaste vahel tellija poolt lepingudokumentide või hanketeate koostamise ajal selle kriteeriumi raames ette nähtud punktide arvu liigendamise, tingimusel, et selline otsus:

– ei muuda lepingudokumentides või hanketeates määratletud lepingu sõlmimise kriteeriume;

– ei sisalda asjaolusid, mis oleksid ettevalmistamist võinud mõjutada, kui need oleksid olnud pakkumiste ettevalmistamise ajal teada;

– ei ole vastu võetud pakkujate suhtes diskrimineerivat mõju avaldavaid asjaolusid arvesse võttes.

(vt punkt 32 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Kaupade vaba liikumine – Koguselised piirangud – Samaväärse toimega meetmed – Turustamisviisid

(EÜ artiklid 28 ja 30)

Summary

EÜ artikliga 28 ei ole vastuolus siseriiklik õigusnorm, millega liikmesriik keelab oma territooriumil hõbeehete müügi ja neile tellimuste kogumise koduukselepingu vormis, tingimusel et selline õigusnorm kehtib kõigi asjaomaste ettevõtjate suhtes ning mõjutab omamaiste toodete ja teistest liikmesriikidest pärit toodete turustamist õiguslikult ja faktiliselt ühtemoodi. Siseriiklikul kohtul tuleb kontrollida, kas siseriikliku õigusnormi kohaldamine võib takistada teistest liikmesriikidest pärit toodete turulepääsu või häirida seda turulepääsu rohkem kui omamaiste toodete turulepääsu, ning kui see nii on, siis kontrollida, kas asjaomast meedet õigustab üldisest huvist lähtuv eesmärk või EÜ artiklis 30 loetletud eesmärk ning kas kõnealune meede on sellise eesmärgiga proportsionaalne.

(vt punkt 30 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Piirid

(EÜ artikkel 234)

2. Ühine tollitariifistik – Tariifirubriik – Kruvivõtme otsikud

Summary

1. Kui Euroopa Kohus on saanud eelotsusetaotluse tariifse klassifitseerimise küsimuses, on tema ülesandeks pigem selgitada siseriiklikule kohtule kriteeriumeid, mille kohaldamine võimaldab viimasel kõnealused tooted kombineeritud nomenklatuuri järgi õigesti klassifitseerida, kui neid ise klassifitseerida, seda enam, et Euroopa Kohtul ei pruugi olla kogu vajalikku asjakohast teavet. Seega on eelotsusetaotluse esitanud kohus selleks igal juhul paremas olukorras.

(vt punkt 23)

2. Määruse nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, muudetud määrusega nr 2388/2000, I lisas asuva ühise tollitariifistiku kombineeritud nomenklatuuri rubriiki 8204 tuleb tõlgendada nii, et see ei hõlma eraldi imporditud kruvivõtme nelikantülekandega otsikuid kruvitsasoonega, ristpeaga, TX- (sisemine Torx) ja kuuskantauguga kruvide jaoks. Seevastu tuleb nimetatud rubriiki tõlgendada nii, et see hõlmab ülekandesüsteemi osi, mis on imporditud eraldi ja mis ei ole kasutamisel otsekontaktis kinnitusdetailiga, ning ülekandesüsteemi tüüpi dünamomeetrilisi võtmeid, mis on imporditud eraldi.

(vt punktid 28, 33, 37, resolutiivosa punktid 1–3)
Keywords

Summary



Keywords

Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Kuuenda direktiiviga ette nähtud maksuvabastused

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikli 13 A osa lõike 1 punktid g ja h ja artikli 2 punkt b)

Summary

Kuuenda direktiivi 77/388 artikli 13 A osa lõike 1 punkte g ja h, mis käsitlevad hoolekande ja sotsiaalkindlustusega seotud teenuste ja laste ning noorte kaitsmisega seotud teenuste ja kauba käibemaksuvabastust, loetuna koos sama artikli lõike 2 punktiga b, tuleb tõlgendada nii, et asjaomases liikmesriigis heategevana tunnustatud organisatsiooni poolt osutatava laste hoidmise teenust kasutada soovivaid ja seda teenust pakkuvaid isikuid vahendava teenuse osutamine on nimetatud sätete alusel käibemaksust vabastatud ainult juhul, kui ka laste hoidmise teenus ise vastab nende sätetega ette nähtud maksuvabastuse kohaldamise tingimustele, ja kui see teenus on sellise iseloomu või kvaliteediga, et vanematele ei ole tagatud samaväärse teenuse kasutamine ilma sellise vahendaja poole pöördumata, näiteks kui külalisvanemate varasema tegevuse ja nende väljaõppe tõendamise tegevus selle vahendaja poolt võimaldab välja valida üksnes pädevad, usaldusväärsed külalisvanemad. Lisaks ei tohi nende teenuste põhieesmärk olla nende osutajale lisatulu teenimine tehingute kaudu, mis otseselt konkureerivad käibemaksustatavate äriühingute tehingutega. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu pädevuses on kindlaks teha, kas need tingimused on täidetud.

(vt punktid 23, 27–30 ja resolutiivosa)