Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Teenuste riigihankemenetlused – Direktiiv 92/50 – Kohaldamisala

(Nõukogu direktiiv 89/665, artikkel 1 ja nõukogu direktiiv 92/50)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Asjade ja ehitustööde riigihangete vaidlustusmenetlused – Direktiiv 89/665 – Kohaldamisala

(Nõukogu direktiiv 89/665)

3. Ühenduse õigus – Põhimõtted – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Mõne muu organi kui hankija tehtud otsus, mis võib mõjutada riigihankemenetluse kulgu

(Nõukogu direktiiv 89/665)

Summary

1. Segaleping, mille peamine eesmärk on 49% osaluse omandamine avalik-õigusliku ettevõtja kapitalis ja mille kõrvaleesmärk, mis on lahutamatult seotud nimetatud peamise eesmärgiga, puudutab teenuste osutamist ja ehitustööde teostamist, ei kuulu tervikuna riigihankedirektiivide kohaldamisalasse.

Segalepingu puhul, mille erinevad osad on lahutamatult seotud ja moodustavad jagamatu terviku, tuleb kõnealust tehingut selle õiguslikuks kvalifitseerimiseks vaadelda ühtse tervikuna, ning seda tuleb hinnata nende õigusnormide alusel, mis reguleerivad selle lepingu peamiseks eesmärgiks või olulisimaks koostisosaks olevat lepinguosa, sõltumata sellest, kas segalepingu peamiseks eesmärgiks olev lepinguosa kuulub mõne riigihankedirektiivi kohaldamisalasse või mitte.

Samas ei kuulu avalik-õigusliku ettevõtja erastamistehingu raames toimuv aktsiate üleminek riigihankedirektiivide alla.

(vt punktid 48, 49, 59, 62, resolutsiooni punkt 1)

2. Direktiivi 89/665 riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta sõnastusest tuleneb, et selle direktiiviga soovitakse pakkuda kaitset seoses hankijate aktide või kõrvaldamisotsustega. Seega ei kuulu kohtuvaidlused, mis puudutavad mõne muu organi kui hankija otsuseid, selle direktiiviga loodud õiguskaitsevahendite süsteemi.

(vt punktid 67, 69)

3. Liidu õigusega, eriti õigusega tõhusale kohtulikule kaitsele on vastuolus siseriiklik regulatsioon, tõlgendatuna nii, et riigihankemenetluses pakkujaks oleva ajutise ühenduse liikmed on jäetud ilma võimalusest nõuda individuaalkorras kahju hüvitamist, mis on neile individuaalselt tekkinud otsuse tõttu, mis võib mõjutada hankemenetluse kulgu ning mille on vastu võtnud muu organ kui hankija, kes vastavalt kohaldatavatele siseriiklikele õigusnormidele osaleb samuti kõnealuses menetluses.

On tõsi, et kohtuvaidlused, mis puudutavad mõne muu organi kui hankija otsuseid, ei kuulu direktiiviga 89/665 riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta loodud õiguskaitsevahendite süsteemi.

Kui niisuguse organi otsused võivad viia mõne pakkuja välistamisele, siis võivad need otsused siiski olla huvipakkuvad seda valdkonda reguleerivate liidu asjaomaste õigusnormide nõuetekohase kohaldamise seisukohast. Teatud valdkonda reguleerivate liidu õigusnormide puudumisel on igal liikmesriigil kohustus määrata pädevad kohtud ja kehtestada menetlusnormid nende kohtuasjade läbivaatamiseks, mille eesmärk on tagada isikutele liidu õigusest tulenevate õiguste kaitse. Need menetlusnormid ei tohi siiski olla ebasoodsamad kui samalaadsete siseriiklike kaebuste puhul (võrdväärsuse põhimõte) ja need ei tohi muuta liidu õiguskorraga antud õiguste kasutamist praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks (tõhususe põhimõte).

(vt punktid 69, 70, 74, 80, resolutsiooni punkt 1)