Keywords

Summary



Keywords

1. Euroopa Liit – Institutsioonid – Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidega tutvumise õiguse erandid – Liikmesriigist pärinevad dokumendid

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõiked 1–3 ja lõige 5)

2. Euroopa Liit – Institutsioonid – Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidega tutvumise õiguse erandid – Avaliku huvi kaitse – Liikmesriigist pärinevad dokumendid

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõike 1 punkt a ja lõige 5)

3. Euroopa Liit – Institutsioonid – Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidega tutvumise õiguse erandid – Põhjendamiskohustus – Ulatus

(EÜ artikkel 253; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artiklid 4 ja 9 ning artikli 11 lõige 2)

4. Euroopa Liit – Institutsioonid – Üldsuse õigus tutvuda dokumentidega – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidega tutvumise õiguse erandid – Kohustus võimaldada osalist juurdepääsu andmetele, mis ei ole eranditega hõlmatud

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõiked 1–3 ja lõige 6)

Summary

1. Juhul kui komisjoni otsus liikmesriigist pärinevale dokumendile juurdepääsu keelamise kohta ühelt poolt ning määruse nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) artikli 4 lõike 5 alusel liikmesriigi esitatud taotlus teiselt poolt on vastavuses, on liidu kohus pädev kontrollima sellise huvitatud isiku taotluse põhjal, kellele taotluse saanud institutsioon keelas juurdepääsu, kas määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõigetes 1–3 loetletud erandlikel alustel võib keeldumine olla õigustatud, ja seda sõltumata sellest, kas keeldumine tuleneb institutsiooni enda või asjaomase liikmesriigi vastavast hinnangust. Sellest tuleneb, et määruse artikli 4 lõike 5 kohaldamise asjaolu tõttu ei ole liidu kohtu kontroll piiratud prima facie kontrolliga. Selle sätte kohaldamine ei takista seega täieliku kontrolli teostamist institutsiooni poolt vastuvõetud juurdepääsu keelamise otsuse üle, mis peab eelkõige täitma põhjendamiskohustust ning mis tugineb asjaomase liikmesriigi sisulisele hinnangule määruse artikli 4 lõigetes 1–3 ette nähtud erandite kohaldamise kohta.

Liidu kohtu poolt täieliku kontrolli teostamine asjaomaste erandlike aluste kohaldamise üle ei tähenda tingimata, et otsuse vastu võtnud institutsioonil kas on või ei ole pädevus teostada täielikku kontrolli liikmesriigi poolt määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 5 alusel väljendatud vastuseisu üle. Isegi kui institutsioon keelas juurdepääsu liikmesriigist pärinevale dokumendile pärast seda, kui ta prima facie kontrolli põhjal tuvastas, et tema arvates ei ole selle liikmesriigi esitatud vastuseisu põhjendused ilmselgelt asjakohatud, ei piirdu liidu kohtu kontroll artikli 4 lõike 5 kohaldamise tõttu selle artikli lõigetes 1–3 loetletud erandlike aluste kohaldamise prima facie kontrolliga, kuna ta kontrollib nende erandite kohaldamist asjaomase liikmesriigi sisulise hinnangu alusel.

(vt punktid 86–88)

2. Seoses liidu kohtu poolt dokumendile juurdepääsu keelamise otsuse õiguspärasuse üle kontrolli teostamise ulatusega määruse nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) artikli 4 lõike 1 punktis a ette nähtud erandliku aluse kohaldamise raames tuleb tunnustada otsuse vastu võtnud institutsiooni ulatuslikku kaalutlusruumi selle kindlaksmääramisel, kas nimetatud eranditega hõlmatud valdkondadesse kuuluvate dokumentide avalikustamine võib avalikku huvi kahjustada. Selline kaalutlusruum tugineb eelkõige asjaolule, et selline juurdepääsu keelamise otsus on keeruline ja delikaatne, eeldades erilist ettevaatlikkust, ning et artikli 4 lõike 1 punktis a nimetatud kriteeriumid on väga üldised.

See arutluskäik kehtib ka olukorras, kus institutsioon keelab juurdepääsu liikmesriigist pärinevale dokumendile määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 5 alusel ning kui nimetatud määruse artikli 4 lõike 1 punktis a loetletud erandliku aluse kohaldamine tugineb liikmesriigi hinnangule. Küsimuse hindamine, kas dokumendi avalikustamine kahjustab selliste erandlike alustega kaitstud huve, võib kuuluda liikmesriigi poliitiliste kohustuste hulka. Sellisel juhul peab liikmesriigil institutsiooniga sarnaselt olema ulatuslik kaalutlusruum.

Liidu kohtu kontroll peab seetõttu piirduma sellega, et ta kontrollib menetlusnormide ja põhjendamiskohustuse järgimist, faktide sisulist täpsust ning ilmse kaalutlusvea ja võimu kuritarvitamise puudumist.

(vt punktid 104 ja 105, 107)

3. Kui tehakse otsus keelata juurdepääs dokumendile määruse nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) artiklis 4 ette nähtud erandi alusel, siis peab põhjenduses selgitama, kuidas selle dokumendiga tutvumine võib konkreetselt ja tegelikult kahjustada selle erandiga kaitstud huve. Siiski võib osutuda võimatuks konfidentsiaalsust õigustava põhjenduse toomine iga dokumendi puhul – olgu tegemist määruse artikli 9 tähenduses tundliku dokumendiga või mitte – ilma selle sisu avaldamata ja seetõttu võiks erandi põhieesmärk jääda täitmata.

Vajadust keelduda avaldamast asjaolusid, mis sellega võiksid kaudselt kahjustada huve, mida nimetatud erandid konkreetselt peavad kaitsma, on eelkõige rõhutatud määruse nr 1049/2001 artikli 11 lõikes 2. See säte näeb eelkõige ette, et kui dokumendi kohta, mis on või ei ole nimetatud määruse artikli 9 tähenduses tundlik, on institutsiooni registris viide, peab see olema esitatud viisil, mis ei kahjusta sama määruse artikliga 4 ette nähtud huvide kaitset.

(vt punktid 110–112)

4. Määruse nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) artikli 4 lõige 6 ei ole lahutamatult seotud selle artikli lõigetega 1–3. Kuigi nendes sätetes ette nähtud erandite konkreetne hindamine on hädavajalik tingimus, et otsustada asjaomasele dokumendile osalise juurdepääsu võimaldamise üle, ei puuduta sellise võimaluse analüüsimine asjaomaste erandite kohaldamise tingimusi. Sellise analüüsi nõue tuleneb proportsionaalsuse põhimõttest. Artikli 4 lõike 6 raames tuleb analüüsida, kas eesmärk, mida asjaomasele dokumendile juurdepääsu keelamisega taotletakse, on saavutatav juhul, kui kustutatakse ainult need lõigud, mis võivad kahjustada kaitstavat huvi.

Määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 6 kohaldamise tingimusi tuleb seega analüüsida eraldi ning erinevas analüüsi etapis kui see, mis puudutab selle artikli lõigetes 1–3 ette nähtud dokumentidega tutvumise õiguse erandeid.

(vt punktid 147 ja 148)