151.

Kokkuvõttes on minu peamised järeldused seega järgmised. 1. Euratomi asutamislepingu artikli 106a lõikest 3 tuleneb selgelt, et Euratomi asutamislepingul on liidu esmases õiguses samasugune staatus nagu ELLil ja ELTLil. 2. Euratomi asutamislepingu artikli 106a lõikes 3 on lisaks sätestatud, et ELLi ega ELTLi ei või kohaldada Euratomi asutamislepingu valdkonnas, kui nende aktide sätted kalduvad kõrvale Euratomi asutamislepingu enda sätetest. Seega, kui konkreetset küsimust on Euratomi asutamislepingus ammendavalt või konkreetselt reguleeritud, ei kuulu ELL ega ELTL kohaldamisele. Seevastu on ELL ja ELTL kohaldatavad kõigis liidu õiguse valdkondades, mida Euratomi asutamisleping ei käsitle. 3. Euratomi asutamislepingus ei käsitleta riigiabi küsimust. Arvestades asjaolu, et Euratomi asutamisleping on ühest küljest lihtsalt konkreetne leping, mis käsitleb konkreetset sektorit, ja teisest küljest, et ELLil ja ELTLil on kaugeleulatuvamad eesmärgid (sealhulgas olulisena siseturu toimimine), näib asjakohane kohaldada tuumaenergia sektori suhtes ELTLis sisalduvaid konkurentsi ja riigiabi käsitlevaid eeskirju, kui Euratomi asutamisleping ei sisalda erieeskirju. Nendel põhjustel kohaldatakse käesolevas asjas vaidluse all oleva riigiabi suhtes ELTL artiklit 107. 4. Euratomi asutamislepingu artikli 1 ja artikli 2 punkti c sätetega nähakse selgelt ette tuumaelektrijaamade arendamine. Liikmesriigid soovisid selgelt, et Euratomi asutamisleping oleks pidevalt arenev dokument, mida on võimalik orgaaniliselt arendada ja tänapäevaste oludega kohandada. Sellest tulenevalt ei saa nõustuda Austria Vabariigi argumendiga, et need Euratomi asutamislepingu sätted ei hõlma uute tuumaelektrijaamade ehitamist ega vananevate jaamade asendamist ja moderniseerimist kaasaegsemate, juba väljatöötatud tehnoloogiatega. 5. Kuigi on tõsi, et paljudes liikmesriikides vaieldakse ägedalt tuumaenergia üle, ei ole Euroopa Kohtul pädevust ega demokraatlikku legitiimsust sellistes küsimustes otsuse tegemiseks. Kuivõrd aga tuumaenergia arendamine on Euratomi asutamislepingu kohaselt liidu õiguse selgelt määratletud eesmärk, siis ei saa seda eesmärki allutada muudele (ja mõne arvates ka vastuolulistele) liidu õiguse eesmärkidele, nagu ELTL XX peatükis sisalduv keskkonnakaitse. Lisaks tunnustatakse ELTL artikli 194 lõikes 2 selgelt iga liikmesriigi õigust teha valik erinevate energiaallikate vahel ja valida „oma energiavarustuse üldstruktuur“ ning see õigus laieneb paratamatult iga liikmesriigi õigusele arendada tuumaenergiat osana oma energiaallikatest. 6. Vastupidi Üldkohtu poolt alates kohtuotsusest Mediaset vs. komisjon ( 102 ) mitmes lahendis väljendatud seisukohale, mille kohaselt peab iga ELTL artikli 107 lõike 3 punkti c alusel heaks kiidetud riigiabi teenima „ühist huvi“, ei ole seda nõuet ELTL artikli 107 lõike 3 punktis c tegelikult kehtestatud, ehkki see on sätestatud ELTL artikli 107 lõike 3 punktis b („[…] üleeuroopalist huvi pakkuv oluline projekt […]“). 7. Järelikult ei ole nõutav, et abi peab täitma muid eesmärke kui need, mis on konkreetselt sätestatud ELTL artikli 107 lõike 3 punktis c. Tulenevalt nimetatud sätte sõnastusest ja paiknemisest ELTLis ei pea abi selleks, et see oleks aluslepinguga kokkusobiv, järgima ei „ühise huvi eesmärki“ ega „avaliku huvi eesmärki“. See peab üksnes olema mõeldud „teatud majandustegevuse […] arengu soodustamiseks“ ega tohi „mõjuta[da] ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“. Seepärast ei saa nõustuda Austria Vabariigi argumendiga, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et abi peab teenima üksnes „avalikku“, mitte „ühist“ huvi, kuna minu arvates ja vastupidi Üldkohtu seisukohale vaidlustatud kohtuotsuses ei pea kumbki neist kahest kriteeriumist olema tegelikult täidetud. 8. Igal juhul, isegi kui taoline hinnang ELTL artikli 107 lõike 3 punktile c on väär, teenib Hinkley Point C tuumaelektrijaama ehitamine selles mõttes „ühist huvi“ (ja on täpselt samamoodi ka „avalikes huvides“), sest tuumaelektrijaamade arendamine jääb Euratomi asutamislepingu põhieesmärgiks, isegi kui üksikud liikmesriigid, näiteks Austria Vabariik, on tuumaenergia kui sellise vastu. Nõustudes Euratomi asutamislepingu eesmärkidega, on kõik liikmesriigid selgelt väljendanud oma tingimusteta põhimõttelist nõusolekut teiste liikmesriikide õigusega arendada oma territooriumil tuumaelektrijaamu, kui nad seda soovivad. Selline asutamislepingus selgelt sätestatud eesmärk peab peaaegu juba oma määratluse kohaselt olema riigiabi eeskirjade kohaldamisel ühist huvi pakkuv eesmärk. 9. Üldkohus leidis täiesti õigesti, et komisjoni valduses oli rohkelt tõendeid selle kohta, et turg ei soovi või isegi ei suuda Hinkley Point C tuumaelektrijaama ilma Ühendkuningriigi antud garantiide ja muude abivormideta rahastada. Käesolevas asjas ei ole oluline, et elektritootmise muude vormide puhul ei pruugi esineda turutõrget. Üldkohus ei teinud viga, kui ta järeldas, et asjakohane majandustegevus ELTL artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses on tuumaenergia tootmine. 10. Nagu nähtub ELTL artikli 107 lõigetest 2 ja 3, on komisjoni ülesanne riigiabi asjades lihtsalt hinnata, kas kõnealust riiklikku meedet „võib pidada siseturuga kokkusobivaks“. Komisjoni ülesanne on sisuliselt uurida kõnealuse abi kokkusobivust konkurentsi- ja siseturueeskirjadega, mitte keskkonnaeeskirjadega kui sellistega. Seevastu iga otsus selle kohta, kas konkreetne projekt peaks saama asjakohase loa planeerimise ja keskkonna seisukohast, kuulub põhimõtteliselt liikmesriikide asjaomaste asutuste, mitte komisjoni pädevusse riigiabi eeskirjade kohaldamise raames. 11. Mis tahes abi siseturuga kokkusobivuse hindamisel ELTL artikli 107 lõike 3 raames on keskse tähtsusega see, kas selline abi toob kaasa või soodustab selliseid investeeringuid teatud majandustegevuse arendamisse, mida muidu ei tehtaks. Enne ei tehta vahet investeerimisabi ja tegevusabi vahel. Sellist vahetegemist ei nähta ette ELTL artiklis 107 ning igal juhul oleks selline vahetegemine lihtsustatud ja võimaldaks kõrvalehoidmist, kasutades näilikke raamatupidamismeetodeid. 12. On tõsi, et käesolevas asjas kõne all olevad abimeetmed ei piirdu üksnes ehituskuludega, vaid hõlmavad ka tuumaenergia tarnimisega seotud konkreetseid kulusid, sealhulgas kasutatud tuumkütuse käitlemise kulusid. Need kulud on aga ikkagi investeerimiskulud, mis tuleb jaama käitamiseks tingimata kanda. 13. Neil asjaoludel oli Üldkohtul täielikult õigus jätta rahuldamata hagi komisjoni otsuse peale, millega kiideti heaks Ühendkuningriigi poolt Hinkley Point C tuumaelektrijaama ehitamiseks kavandatud riigiabi.