ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

Keskmine tarbija ei aja tõenäoliselt segi ruumilist tähist, mis koosneb püstise spiraalse kaelaga silindrilise kujuga pudelist, mille silindrilisele osale on märgitud „snipp” ning mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse Nizza kokkuleppe klassidesse 30, 32 ja 33 kuuluvate kaupade jaoks, ruumilise kaubamärgiga, mis koosneb spiraalse kaelaga pudelist ja mis on varem ühenduse kaubamärgina registreeritud Nizza kokkuleppe klassidesse 21, 32 ja 33 kuuluvate identsete või sarnaste kaupade jaoks.

Kuigi ei saa välistada, et taotletava kaubamärgi sõnaline osa „snipp”, mis on graveeritud pudeliga sama värvi tähtedega, on raskesti tajutav ning ei mõjuta seetõttu kaubamärgist jäävat tervikmuljet ning kuigi ei saa jätta tähelepanuta asjaolu, et vastandatud tähiste pudelite kaelad on mõlemad spiraalsed ning seega erinevad tavapärastest pudelikaeltest, ilmneb vastandatud tähiste visuaalsest tervikmuljest mitmeid olulisi erinevusi.

Ühelt poolt tundub varasem tähis piisavalt informeeritud, mõistlikult tähelepanelikule ja arukale keskmisele tarbijale pikem, kitsam ja seega õrnem kui taotletav tähis, mille kuju on lühem, paksem ja jämedam ning jätab raske mulje. Peale selle on taotletava tähise pudelikeha kuju selle kumera osa tõttu ebatavaline, samas kui varasema tähise pudelikeha on sirge. Teiselt poolt, kuigi mõlemad pudelikaelad on spiraalsed, on nende kuju erinev. Kui varasema tähise pudelikael on kitsam ja spiraal koosneb kahest tiirust, siis taotletava tähise pudelikael paistab paksem ja see koosneb vähemalt neljast spiraalitiirust.

Kuna vastandatud tähistel on olulisi erinevusi ning ei ole näidatud, et varasemal kaubamärgil on tugev eristusvõime, siis ei võimalda ainuüksi asjaolu, et nende kahe pudeli kaelad on spiraali kujulised, järeldada, et vastandatud kaubamärkide segiajamine on asjaomaste kaupade identsusest sõltumata tõenäoline. vastandatud kaubamärkide taktiilse mulje osas on pudelite müügitingimused – nende müümine etiketti kandva tootena kaubamajade toiduosakondades või nende tellimine baaris või restoranis – sellised, et tarbija keskendub eelkõige ja peamiselt etikettidel olevatele sõnalistele ja kujutisosadele nagu kaubamärgi nimi, logo ja/või muud kujutisosad, mis näitavad kauba päritolu.

(vt punktid 25 ja 26, 32 ja 33)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

Asjaomase avalikkuse puhul, mis koosneb ühenduse kogu territooriumil asuvatest tarbijatest, kes on väga tähelepanelikud, hästi informeeritud ja teavad ingliskeelset finantsalast põhisõnavara, ei esine segiajamise tõenäosust määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses kujutismärgi CARBON CAPITAL MARKETS, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse järgmistele kaupadele: „finantsteenused; kaupadega kauplemine; toorme vahendamine; toorme rahastamine; toormesse investeerimise teenused; teenused seoses kaupadega kauplemisega; hinnainfo pakkumine toorme osas; kapitalimahutused; investeerimisteenused; teenused seoses heitkogustega kauplemisega; optsioonidega kauplemine; kauplemine heitkogustega; väärtpaberitega kauplemine; aktsiatega kauplemine; toorme vahendamine; riskihaldus; soetamise rahastamine; heitkogustega kauplemise alased teabe-, nõustamis- ja konsultatsiooniteenused”, mis kuuluvad Nizza kokkuleppe klassi 36, ja varem ühenduse kaubamärgina teenustele klassides 35, 36 ja 42 ning Hispaanias teenustele klassis 36 registreeritud kujutismärkide CM Capital Markets vahel.

Kuna eelkõige Nizza kokkuleppe klassi 36 kuuluvad varasemate kaubamärkidega tähistatud teenused hõlmavad samu finantssektori teenuserühmi kui taotletava kaubamärgi puhul, on asjaomased teenused identsed. Seevastu on asjaomased tähised erinevad. Asjaomastest tähistest jäävas tervikmuljes on nende tähiste vahelised visuaalsed ja kontseptuaalsed erinevused nimelt piisavad selleks, et neutraliseerida nende vähene foneetiline sarnasus, eelkõige kuna käesoleval juhul on asjaomane avalikkus väga tähelepanelik ja hästi informeeritud. Arvestades seda, et asjaomased tähised ei ole sarnased, ei ole hoolimata vastavate teenuste identsusest otseselt tõenäoline, et taotletavat kaubamärki ja varasemaid kaubamärke aetakse omavahel segi.

(vt punktid 33, 34, 61, 64)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, mis koosneb eranditult märkidest või tähistest, mis võivad tähistada kauba omadusi

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt c)

Summary

Sõnaline tähis Vektor‑Lycopin, mille registreerimist taotletakse vastavalt Nizza kokkuleppe klassidesse 5, 29 ja 30 kuuluvatele kaupadele „ meditsiinilised farmaatsia-, veterinaaria- ja hügieenitarbed; meditsiinilised dieetained; lastetoidud”, „liha, kala, linnuliha ja ulukiliha; lihaekstraktid; konservitud, kuivatatud ja keedetud puu‑ ja köögivili; tarretised, keedised ja kompotid; munad, piim ja piimatooted; toiduõlid ja toidurasvad” ning „kohv, tee, kakao, suhkur, riis, tapiokk, saago, kohvi aseained; jahu ja muud teraviljasaadused; leib, sai, kondiitritooted ja maiustused, jäätis; mesi, siirup; pärm, küpsetuspulbrid; sool, sinep; äädikas, vürtsikastmed; jää” on avalikkuse seisukohast, mis hõlmab kõikide nimetatud kaupade tootjaid ja tarbijaid, st nii erialaspetsialiste kui ka laia avalikkust määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkti c tähenduses ühenduse kaubamärgi taotluses nimetatud kaupu kirjeldav.

Tuleb nentida, et asjaomane avalikkus teab sõna „lycopin” tähendust või et vähemalt on mõistlik eeldada, et ta saab selle tulevikus teada. Esiteks tähistab see tehniline termin toidulisandit, mida asjaomase avalikkuse teatav osa, eelkõige toitumisspetsialistid, farmatseudid ja loomaarstid kindlasti teavad. Teiseks on sõna „lycopin” tähendus kõigil registreerimistaotluses osutatud kaupade tarbijatel hõlpsasti järele uuritav. Sõna „lycopin” tähenduse saab teada sõnaraamatutest ja veebilehekülgedelt. Nii on tõenäoline, et selle sõna sisu on kõigi kõne all olevate kaupade osas ka tarbijate teatavale osale teada. Kolmandaks küsivad farmaatsia- ja veterinaariatarvete, meditsiiniliste dieetainete ja hügieenikaupade tarbijad, kes sõna „lycopin” tähendust ei tea, nõu asjaomase avalikkuse hästi informeeritud esindajatelt nagu arstid, farmatseudid, toitumisspetsialistid ning kõnealuste kaupade muud edasimüüjad. Nõuannete kaudu, mida selle aine välja kirjutajad on andnud, või erinevatest meediakanalitest levinud teabe abil võib sõna „lycopin” tähenduse tundmine olla jõudnud asjaomase avalikkuse vähem teadliku osani.

Asjaomase avalikkuse silmis osutab kombinatsioon Vektor-Lycopin registreerimistaotlusega hõlmatud toidu‑ ja dieetainete, hügieeni‑ veterinaaria‑ ja farmaatsiatarvetega seoses nende kaupade omadusele, et need kannavad edasi lükopeene. Kui asjaomane avalikkus peaks sattuma olukorda, kus taotletavat tähist seostatakse asjaomases taotluses osutatud kaupadega, jõuab ta arvamusele, et asjaomased kaubad sisaldavad lükopeene ning võimaldavad neid kaupu tarbivatel isikutel seda ainet omastada.

Niisiis kujutab endast sõnade „vektor” ja „lycopin” selline kombinatsioon, mis on esitatud tähises Vektor‑Lycopin, asjaomase avalikkuse silmis kõne all olevate kaupade omaduste tähist.

(vt punktid 36, 40–43, 56–58)
ÜLDKOHTU OTSUS (apellatsioonikoda)

8. juuli 2010

Kohtuasi T-12/08 P-RENV-RX

M

versus

Euroopa Ravimiamet (EMA)

Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Üldkohtu otsuse uuesti läbivaatamine – Menetlusstaadium lubab teha asja suhtes kohtuotsuse

Ese: Menetlus, mis on järg Euroopa Kohtu 17. detsembri 2009. aasta otsusele kohtuasjas C-197/09 RX-II (EKL 2009, lk I-12033; EKL AT 2009, lk I-B-2-15 ja lk II-B-2-153): M vs. Euroopa Ravimiamet (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), millega Euroopa Kohus, olles tuvastanud, et Üldkohtu 6. mai 2009. aasta otsus kohtuasjas T-12/08 P: M vs. Euroopa Ravimiamet (EKL AT 2009, lk I-B-1-31 ja II-B-1-159), mille ese oli apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 19. oktoobri 2007. aasta määruse peale kohtuasjas F-23/07: M vs. Euroopa Ravimiamet (EKL AT 2007, lk I-A-1-311 ja II-A-1-1755), mõjutab ühenduse õiguse ühtsust ja järjepidevust, tühistas eespool viidatud uuesti läbivaadatud kohtuotsuse resolutsiooni teatavad punktid ning suunas kohtuasja tagasi Üldkohtusse.

Otsus: Suunata kohtuasi tagasi Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtusse M-i väidetava mittevaralise kahju hüvitamise nõuete üle otsustamiseks. Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

Kokkuvõte

Apellatsioonkaebus – Põhjendatud apellatsioonkaebus – Vaidluse sisuline lahendamine apellatsioonikohtu poolt – Tingimus – Menetlusstaadium lubab teha asja suhtes otsuse – Mõiste

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 61 ja I lisa artikli 13 lõige 1)

Apellatsioonikohus võib teatud tingimustel teha otsuse hagi sisu suhtes, kuigi menetlus esimeses kohtuastmes piirdus vastuvõetamatuse vastuväitega, mille selle astme kohus rahuldas.

See võib ühelt poolt olla nii näiteks juhul, kui vaidlustatud kohtuotsuse või -määruse tühistamine sisaldab paratamatult teatavat lahendust käsitletava hagi sisu osas, või teiselt poolt siis, kui tühistamishagi sisuline hindamine põhineb poolte argumentidel, mille pooled on esitanud apellatsioonkaebuse raames pärast esimese kohtuastme argumentatsiooni.

Kui sellised erilised asjaolud puuduvad, ei luba menetlusstaadium teha asja suhtes otsust Euroopa Kohtu põhikirja artikli 61 ja põhikirja lisa artikli 13 lõike 1 tähenduses. Seega saab kohus üksnes suunata kohtuasja tagasi esimese astme kohtusse, et see kohus otsustaks hagi sisuks olevate nõuete üle.

(vt punktid 37 ja 38)

Viited:

Euroopa Kohus: 17. detsember 2009, kohtuasi C-197/09 RX-II (uuesti läbivaatamine): M vs. Euroopa Ravimiamet (EKL 2009, lk I-12033; EKL AT 2009, lk I-B-2-15 ja lk II-B-2-153, punktid 30, 32–34, 36 ja 37).
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

Asjaomase avalikkuse jaoks, mille moodustavad Saksa metroloogia professionaalid ja selle valdkonna teenuseosutajad, esineb segiajamise tõenäosus määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses kujutismärgi Metromeet, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse Nizza kokkuleppe klassidesse 9, 16, 35 ja 41 kuuluvate kaupade ja teenuste jaoks, ning varem Saksamaal samadesse klassidesse kuuluvatele kaupadele ja teenustele registreeritud sõnamärgi meeting metro vahel.

Selle põhjal, et kaubamärgi osad on pelgalt vastupidises järjestuses, ei saa järeldada, et tähiste vahel puudub visuaalne sarnasus. Samuti ei saa asjaolu, et sõnalisi osi hääldatakse vastupidises järjestuses, välistada tähiste üldist foneetilist sarnasust.

Arvestades asjaolu, et esiteks on asjaomased kaubad ja teenused osalt identsed ja osalt vähemalt sarnased, ja teiseks, et asjaomastel tähistel on visuaalseid ja foneetilisi sarnasusi, kuigi väikseid, ja need on kontseptuaalselt identsed, ei ole need tähised piisavalt erinevad, et täielikult ära hoida tõenäosust, et asjaomane avalikkus ajab kõnealused kaubamärgid segi.

(vt punktid 29, 30, 38, 40, 46)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

Asjaomase avalikkuse puhul, mis koosneb ühenduse kogu territooriumil asuvatest tarbijatest, kes on väga tähelepanelikud, hästi informeeritud ja teavad ingliskeelset finantsalast põhisõnavara, ei esine segiajamise tõenäosust määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses kujutismärgi CARBON CAPITAL MARKETS Emissions Compliance Solutions & Carbon Finance, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina taotletakse järgmistele kaupadele: „finantsteenused; kaupadega kauplemine; toorme vahendamine; toorme rahastamine; toormesse investeerimise teenused; teenused seoses kaupadega kauplemisega; hinnainfo pakkumine toorme osas; kapitalimahutused; investeerimisteenused; teenused seoses heitkogustega kauplemisega; optsioonidega kauplemine; kauplemine heitkogustega; väärtpaberitega kauplemine; aktsiatega kauplemine; toorme vahendamine; riskihaldus; soetamise rahastamine; heitkogustega kauplemise alased teabe-, nõustamis- ja konsultatsiooniteenused”, mis kuuluvad Nizza kokkuleppe klassi 36, ja varem ühenduse kaubamärgina teenustele klassides 35, 36 ja 42 ning Hispaanias teenustele klassis 36 registreeritud kujutismärkide CM Capital Markets vahel.

Kuna eelkõige Nizza kokkuleppe klassi 36 kuuluvad varasemate kaubamärkidega tähistatud teenused hõlmavad samu finantssektori teenuserühmi kui taotletava kaubamärgi puhul, on asjaomased teenused identsed. Seevastu on asjaomased tähised erinevad. Asjaomastest tähistest jäävas tervikmuljes on nende tähiste vahelised visuaalsed ja kontseptuaalsed erinevused nimelt piisavad selleks, et neutraliseerida nende vähene foneetiline sarnasus, eelkõige kuna käesoleval juhul on asjaomane avalikkus väga tähelepanelik ja hästi informeeritud. Arvestades seda, et asjaomased tähised ei ole sarnased, ei ole hoolimata vastavate teenuste identsusest otseselt tõenäoline, et taotletavat kaubamärki ja varasemaid kaubamärke aetakse omavahel segi.

(vt punktid 33, 34, 63, 66)
Keywords

Summary



Keywords

1. Põllumajandus – Ühtsed õigusaktid – Taimesortide kaitse – Apellatsioonimenetlus

(Nõukogu määrus nr 2100/94, artikkel 73; Üldkohtu kodukord, artikli 135 lõige 4)

2. Põllumajandus – Ühtsed õigusaktid – Taimesortide kaitse – Registreerimiskatsed

(Nõukogu määrus nr 2100/94, artikli 55 lõige 4)

Summary

1. Üldkohtusse esitatud hagi eesmärk on Ühenduse Sordiameti (edaspidi „sordiamet”) apellatsiooninõukogu otsuste õiguspärasuse kontrollimine määruse nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (muudetud redaktsioonis) artikli 73 tähenduses. Üldkohus peab seega arvestama apellatsiooninõukogule esitatud õigusküsimusi. Niisiis ei ole Üldkohtu ülesanne analüüsida talle esitatud uusi väiteid. Niisuguste uute väidete analüüsimine on vastuolus Üldkohtu kodukorra artikli 135 lõikega 4, mille kohaselt ei või poolte avaldused muuta apellatsiooninõukogu menetluses oleva vaidluse eset.

(vt punkt 34)

2. Kaalutlusõigus, mille määruse nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta artikli 55 lõige 4 sordiametile annab, võimaldab täpsustada ühenduse sordikaitsetaotluse hindamisele kohaldatavaid tingimusi, kui sordiamet peab seda vajalikuks ning juhul kui tähtaeg, mille jooksul sordikaitse taotleja peab temale esitatud üksikjuhu nõude täitma, ei ole saabunud.

Selles osas on see, et sordiametil on võimalus jätkata talle esitatud taotluse kontrollimist, kui viga, mis ta on leidnud, on tema hinnangul võimalik parandada, ning ta ei pea taotlust sel juhul tagasi lükkama, kooskõlas hea haldustava põhimõttega ja vajadusega tagada menetluse tõrgeteta sujumine ja tõhusus. Nii võetuna võimaldab selline kaalutlusõigus vältida ühenduse sordikaitsetaotluse esitamise ja selle taotluse kohta otsuse tegemise vahele jääva ajavahemiku asjatut pikenemist, mis tooks taotleja jaoks kaasa uue taotluse esitamise vajaduse.

Teiseks võimaldab selline kaalutlusõigus ühest küljest sordiametil veenduda, et tema poolt seatud üksikjuhu nõuded on selged ja et nimetatud nõuete võimalik täitmatajätmine on tingitud üksnes taotlejast, ja teisest küljest võimaldab see taotluse esitajatel üheselt kindlaks teha, millised on nende õigused ja kohustused, ja lähtuda sellest oma tegevuses, see aga on õiguskindluse põhimõtte lahutamatu tingimus.

(vt punktid 63–65)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus – Kaebuse tähtaeg ja vorm – Kirjalikult esitamine kahe kuu jooksul – Vastava summa ülekandmine lõivu tasumiseks – Toiming, millest üksi ei piisa

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 59)

2. Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus – Ühenduste kohtusse esitatud hagi – Ühtlustamisameti roll menetluses

(Üldkohtu kodukorra artikli 134 lõige 3)

3. Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus – Ühenduste kohtusse esitatud hagi – Üldkohtu pädevus – Apellatsioonikodade otsuste õiguspärasuse kontrollimine

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 63 lõige 3)

Summary

1. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 59 kohaselt tuleb kaebus esitada Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kirjalikult kahe kuu jooksul alates ühtlustamisameti otsuse teatavakstegemisest.

Kui selle artikli kohaselt loetakse kaebus esitatuks alles pärast lõivu tasumist, siis ainult vastava summa ülekandmist ei saa pidada nimetatud artikli kohaselt nõutud toiminguga võrdväärseks.

(vt punktid 22 ja 23)

2. Kuigi Üldkohtu kodukorra artikli 134 lõige 3 sätestab, et menetlusse astuja võib oma vastuses apellatsioonkaebusele taotleda apellatsioonikoja otsuse tühistamist või muutmist punktides, mida taotluses ei ole esitatud, tuleneb selle sätte põhjendustest a contrario , et Siseturu Ühtlustamise Ametil (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) ei ole õigust sellist nõuet esitada.

(vt punkt 27)

3. Üldkohus teostab Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) üksuste otsuste õiguspärasuse kontrolli. Kui ta leiab, et otsus, mille peale on talle hagi esitatud, on õigusvastane, tuleb tal see otsus tühistada. Üldkohus ei või hagi rahuldamata jätta, asendades vaidlusaluse akti vastu võtnud ühtlustamisameti pädeva üksuse otsuse põhjenduse enda omaga.

(vt punkt 29)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Ühisturu loomiseks võetud meetmed – Uute siseriiklike erandnormide vastuvõtmine – Komisjoni heakskiitmise või tagasilükkamise menetlus – Tähtaeg

(EÜ artikli 95 lõike 6 esimene ja teine lõik)

Summary

Mis puutub komisjoni sellisesse otsusesse, mille eesmärk on takistada niisuguste siseriiklike õigusnormide vastuvõtmist, millest liikmesriik on komisjonile teatanud, siis selle jõustumine, mis peab tingimata kokku langema EÜ artikli 95 lõike 6 esimeses lõigus ette nähtud kuuekuulise tähtaja peatumisega, ei või olla varasem kuupäevast, mil see liikmesriigile kohalduma hakkab, st sellest teatamise kuupäevast.

Järelikult ei saa EÜ artikli 95 lõike 6 teist lõiku, milles on silmas peetud juhtumit, mil komisjon selles kuuekuulises ajavahemikus, mis on ette nähtud selle sätte esimeses lõigus, otsust ei tee, tõlgendada nii, et tähtaeg peatub lihtsalt otsuse vastuvõtmisega, sõltumata sellest teatamisest. Komisjonisisene otsustamismenetlus ei ole asjaomasele liikmesriigile üldiselt nähtav. Seepärast, kui tugineda sellele, et tähtaeg peatus otsuse vastuvõtmisega, mitte sellest teatamisega asjaomasele liikmesriigile, pikeneb see tähtaeg viimase suhtes.

(vt punktid 68 ja 69)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Kolmandate isikute märkused ja vastulause – Vastulause menetlemine – Varasema kaubamärgi kasutamise tõendamine – Viieaastase tähtaja algus – Varasema kaubamärgi registreerimise kuupäev

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 43 lõiked 2 ja 3; nõukogu direktiiv 89/104

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b) )

Summary

1. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 43 lõikest 2 tuleneb, et vastulause esitanud varasema ühenduse kaubamärgi omanik ei pea tõendama selle kaubamärgi kasutamist tingimusel, et varasem ühenduse kaubamärk on selleks kuupäevaks olnud registreeritud vähemalt viis aastat.

Määruse nr 40/94 artikli 43 lõige 3 sätestab, et „[l]õiget 2 kohaldatakse ka artikli 8 lõike 2 punktis a osutatud varasemate siseriiklike kaubamärkide suhtes, asendades kasutuse ühenduses kasutusega liikmesriigis, kus varasem kaubamärk on kaitstud”.

Kuigi määruse nr 40/94 artikli 43 lõigete 2 ja 3 koosmõjust ilmneb, et varasema siseriikliku kaubamärgi registreerimisest algab registreerimisest kulgema hakkav viieaastane ajavahemik, tuleb märkida, et määruse nr 40/94 alusel ei ole võimalik kõikide liikmesriikide puhul kindlaks määrata, millisest kuupäevast alates tuleb varasemaid siseriiklikke kaubamärke pidada registreerituks.

Kuigi esimese direktiiviga 89/104 kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta on siseriiklik kaubamärgiõigus ühtlustatud, ei ühtlustata selle direktiiviga kaubamärkide registreerimismenetluse küsimusi, mistõttu tuleb liikmesriigil, kellele on esitatud registreerimistaotlus, määrata registreerimismenetluse lõppemise ajahetk kindaks vastavalt oma menetlusnormidele.

Tulenevalt sellest, et määruses nr 40/94 või direktiivis 89/104 puuduvad asjakohased sätted, tuleb varasema siseriikliku kaubamärgi registreerimise kuupäev kindlaks määrata vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule õigusele.

(vt punktid 27 ja 28, 30–32)

2. On tõenäoline, et Saksa avalikkus võib segi ajada sõnalise tähise ACNO FOCUS, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina on taotletud Nizza kokkuleppe klassi 3 kuuluvatele „kosmeetika- ja jumestustoodetele”, ning varasema samasse klassi kuuluvatele kaupadele ja teenustele Saksamaal registreeritud sõnamärgi FOCUS.

Nimelt on vastandatud tähised visuaalselt, foneetiliselt ja kontseptuaalselt teatud määral sarnased. Lisaks on asjaomased kaubad identsed. Neil asjaoludel, ja täpsemalt seetõttu, et asjaomasele avalikkusele jääb kõnealustest kaubamärkidest vaid ebatäiuslik mälupilt, kuna nende ühine element „focus” loob nende vahel teatud sarnasuse, ja seetõttu, et erinevad arvessevõetavad tegurid sõltuvad üksteisest, tuleb asuda seisukohale, et vastandatud tähiste vahel esineb segiajamise tõenäosus.

(vt punktid 46, 49, 69 ja 70)