Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Spetsializiran nakazatelen sadi (kriminaalasjade erikohus, Bulgaaria) kolmandale ja neljandale eelotsuse küsimusele järgmiselt:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK, artikli 6 punkti a tuleb koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 47 ja 48 tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus sellised riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mis näevad ette, et pädeva kriminaalkohtu kontroll, kellele on esitatud isikuandmete, nimelt biomeetriliste ja geneetiliste isikuandmete politseis registreerimise – millest isik, kellele on esitatud kahtlustus sellises tahtlikus süüteos, millega seoses alustatakse kriminaalmenetlust omal algatusel, on keeldunud – sundtäitmise loa taotlus, piirdub andmesubjektile kahtlustuse esitamise ja tema keeldumise otsuse konstateerimisega, ilma et see kohus võiks hinnata, kas kahtlustuse esitamiseks oli piisavalt tõendeid, kui küsimuse, kas tõendid on kahtlustuse esitamise põhjendamiseks piisavad, saab tulemuslikult kohtus tõstatada võimalikus kriminaalmenetluse hilisemas etapis.

Direktiivi 2016/680 artiklit 10 koostoimes selle direktiivi artikli 4 punktidega b ja c ning artikliga 8 ning tõlgendatuna lähtuvalt põhiõiguste harta artiklitest 7 ja 8 ning artikli 52 lõikest 1 tuleb tõlgendada nii, et kuna niisuguste biomeetriliste ja geneetiliste andmete kogumine ja töötlemine, nagu on fotod, sõrmejäljed ja proovid DNA-profiili jaoks, on õiguse isikuandmete kaitsele raske riive, on see lubatud ainult juhul, kui see on rangelt vajalik raske kuritegevuse eest vastutusele võtmise eesmärkidel, mis tuleb liikmesriigi õiguses selgelt identifitseerida. Töödeldavate isikuandmete laad ja arv peavad olema rangelt sobivad ja kooskõlas töötlemise eesmärgi ja otstarbega. Sellega seoses peab liikmesriigi õigus olema kooskõlas ühega direktiivi 2016/680 eesmärkidest. Selles õiguses peab ka olema märgitud, millised on konkreetsed taotletavad eesmärgid, mis võivad aidata kaasa selle otstarbe täitmisele. Samuti tuleb konkreetselt täpsustada põhjused, miks vaatamata sellele, et tegemist on tõsise riivega, on nende andmete ja eelkõige geneetiliste andmete töötlemine selleks otstarbeks rangelt vajalik. Lisaks peavad liikmesriigi õiguses olema selgelt sätestatud töötlemise tingimused kõikides selle mõõtmetes, st andmete kogumise tingimustest kuni andmetega tutvumise ja nende kustutamise tingimusteni, sealhulgas andmete kogumise ja töötlemise meetme isikulise kohaldamisala täpne ja tingimata rangelt piiratult kindlaksmääramine. Kõik need tingimused peavad piirduma rangelt vajalikuga. Lõpuks peab selliselt määratletud kord olema selline, mis kaitseb tõhusalt isikuid kuritarvitamise ohu eest, mis tuleneb eelkõige geneetiliste andmete töötlemisest. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on veenduda, et kõik need nõuded on hoolikalt täidetud.