Keywords

Summary



Keywords

1. Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Piirid – Ilmselgelt asjakohatud küsimused ja oletuslikud küsimused, mis on esitatud kontekstis, mis välistab tarviliku vastuse – Küsimused, mis ei ole põhikohtuasja esemega seotud

(EÜ artikkel 234)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Asjade ja ehitustööde riigihangete vaidlustusmenetlused – Direktiiv 89/665 – Liikmesriikide kohustus kehtestada vaidlustuste esitamise ja läbivaatamise kord – Ajutiste meetmete kohaldamise menetlus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18; nõukogu direktiiv 89/665 (muudetud direktiiviga 92/50), artikli 1 lõiked 1 ja 3 ning artikli 2 lõiked 1 ja 6)

3. Õigusaktide ühtlustamine – Asjade ja ehitustööde riigihangete vaidlustusmenetlused – Direktiiv 89/665 – Liikmesriikide kohustus kehtestada vaidlustuste esitamise ja läbivaatamise kord – Ajutiste meetmete kohaldamise menetlus

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/18; nõukogu direktiiv 89/665, (muudetud direktiiviga 92/50))

4. Liidu õigus – Isikutele antud õigused – Liikmesriigipoolne rikkumine – Kohustus hüvitada isikutele tekitatud kahju

Summary

1. Euroopa Kohus ei saa siseriikliku kohtu esitatud küsimusele vastata, kui on ilmselge, et siseriikliku kohtu taotletud liidu õigusnormi tõlgendusel või kehtivuse hindamisel ei ole mingit seost põhikohtuasja asjaolude või esemega või kui kõnealune probleem on oletuslikku laadi või kui Euroopa Kohtule ei ole teada küsimustele tarviliku vastuse andmiseks vajalikud faktilised ja õiguslikud asjaolud.

(vt punkt 43)

2. Direktiivi 89/665 riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (muudetud direktiiviga 92/50) artikli 1 lõikeid 1 ja 3 ning artikli 2 lõikeid 1 ja 6 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus kord, mis võimaldab võimalikult kiire kohtulahendi saamiseks kasutada vaid üht menetlust, mida iseloomustab see, et menetlus on suunatud kiire korraldava meetme võtmiseks, advokaatidel ei ole õigust vahetada kirjalikke seisukohti, reeglina esitatakse ainult kirjalikke tõendeid, ei kohaldata tõendamist puudutavaid õigusnorme ning kohtulahend ei vii õigussuhte lõpliku kindlaksmääramiseni ega ole ka osa otsustusprotsessist, mis viib sellise lõpliku otsuseni.

Direktiivi 89/665 põhjenduse 5 kohaselt eeldab riigihankemenetluse läbiviimiseks ettenähtud lühike ajavahemik liidu õigusnormide rikkumiste kiiret käsitlemist.

Selle eesmärgi täitmiseks jätab nimetatud direktiiv liikmesriikidele kaalutlusõiguse seal sätestatud menetlustagatiste valiku ja nendega seonduvate formaalsuste kohaldamise osas.

(vt punktid 51, 57, 59, 65, resolutsiooni punkt 1)

3. Direktiivi 89/665 riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (muudetud direktiiviga 92/50) tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus, kui esialgse õiguskaitse taotlusi lahendav kohtunik annab esialgse õiguskaitse meetme võtmiseks direktiivi 2004/18 ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta tõlgenduse, mille asja sisuliselt arutav kohus hiljem ekslikuks tunnistab.

Esiteks peab esialgse õiguskaitse taotlusi lahendav kohtunik langetama otsuse kiireloomulise menetluse käigus, kus nii tõendite kogumine kui ka poolte väidete hindamine on tingimata kokkuvõtlikum kui asja sisulise arutamise käigus. Teiseks ei ole esialgse õiguskaitse taotlusi lahendava kohtuniku sekkumise eesmärk erinevalt asja sisulisest arutamisest teha lõplik otsus talle esitatud nõuete suhtes, vaid tagada käsitletavas asjas esindatud huvide esialgne kaitse, vajaduse korral nende tasakaalustamise teel.

(vt punktid 77, 80, resolutsiooni punkt 2)

4. Mis puudutab riigi vastutust talle omistatava liidu õiguse rikkumisega isikutele põhjustatud kahju eest, siis on kahjustatud isikutel õigus kahju hüvitamisele, kui rikutud liidu õigusnormi eesmärk on anda neile õigusi, rikkumine on piisavalt selge ning selle rikkumise ja üksikisikute kantud kahju vahel on otsene põhjuslik seos. Kui selles valdkonnas liidu õigusnormid puuduvad, tuleb iga liikmesriigi siseriiklikus õiguskorras neid tingimusi järgides kehtestada liidu hangetealase õiguse rikkumisest tuleneva kahju tuvastamise ja hindamise kriteeriumid, pidades silmas, et järgitakse võrdväärsuse ning tõhususe põhimõtteid.

(vt punkt 92, resolutsiooni punkt 3)