Koh tulahend ite kogumik 
Kohtuasi T-7 4 5 / 1 6 
BPCE 
versus 
Euroopa Keskpank 
Majandus- ja rahapoliitika – Krediidia sutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve – Määruse (EL)  
nr 1024 /2013 artikli 4 lõike 1 punkt d ja lõige 3 – Finantsvõimenduse määra arvutamine –  
EKP keeldumine hagejale loa andmisest teatud tingimustele vastavate riskipositsioonide väljajätmiseks  
finantsvõimenduse määra arvestusest – Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 429 lõige 14 –  
EKP kaalutlusõigus – Õigusnormide rikkumine – Ilmne hindamisviga  
Kokkuvõte – Üldkohtu (esimene koda laiendatud koosseisus) 13. juuli 2018 . aasta otsus  
1. Majandus-ja rahapoliitika – Majanduspoliitika – Liidu finantssektori järelevalve – 
Ühtne järelevalvemehhanism – Euroopa Keskpanga pädevus – Detsentraliseeritud teostamine 
riiklike asutuste poolt – Üksuse olulisuse hindamine – Euroopa Keskpanga ainupädevus 
(nõukogu määrus nr 1024 /2013 , artikli 4 lõike 1 punkt d ja artikli 6 lõige 4) 
2. Euroopa Liidu õigus – Tõlgendamine – Meetodid – Teisese õiguse tõlgendamine kooskõlas EL 
toimimise lepingu ja liidu õiguse üldpõhimõtetega 
(ELTL artikkel 277) 
3. Euroopa Liidu õigus – Tõlgendamine – Meetodid – Grammatiline, süstemaatiline ja teleoloogiline 
tõlgendamine 
4. Majandus-ja rahapoliitika – Majanduspoliitika – Liidu finantssektori järelevalve – 
Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded – 
Likviidsusnõuded – Finantsvõimenduse määr – Väljaarvutamine – Võimalus jätta välja teatavad 
nõuded avaliku sektori asutuste vastu – Pädevate asutuste kaalutlusõigus 
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 575/2013 , muudetud määrusega 2015 /62, artikli 429 
lõige 14) 
5. Majandus-ja rahapoliitika – Majanduspoliitika – Liidu finantssektori järelevalve – 
Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded – 
Likviidsusnõuded – Finantsvõimenduse määr – Väljaarvutamine – Võimalus jätta välja teatavad 
nõuded avaliku sektori asutuste vastu – Euroopa Keskpanga otsus keelduda erandi tegemisest – 
Kohtulik kontroll – Piirid 
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 575/2013 , muudetud määrusega 2015 /62, artikli 429 
lõige 14) 
ET 
ECLI:EU:T:2018 :476 1 
KOKKUVÕTE – KOHTUASI T-745/16  
BPCE VS. EKP  
6. Majandus-ja rahapoliitika – Majanduspoliitika – Liidu finantssektori järelevalve – 
Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded – 
Likviidsusnõuded – Finantsvõimenduse määr – Väljaarvutamine – Võimalus jätta välja teatavad 
nõuded avaliku sektori asutuste vastu – Euroopa Keskpanga otsus keelduda erandi tegemisest – 
Keeldumine, mille aluseks on kaalutlused, mis on seotud erandiga hõlmatud riskipositsioonidele 
eriomaste tunnustega, ning võimalus, et asjaomane riik jätab oma maksekohustused täitmata, 
ilma sellise riski tekkimise tõenäosust hindamata – Lubamatus 
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 575/2013 , muudetud määrusega 2015 /62, artikli 429 
lõige 14) 
7. Majandus-ja rahapoliitika – Majanduspoliitika – Liidu finantssektori järelevalve – 
Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded – 
Likviidsusnõuded – Finantsvõimenduse määr – Krediidiasutuse ja avaliku finantseerimisasutuse 
positsioonide korrigeerimise vahel oleva ajavahe asjakohasus – Piirid 
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 575/2013 , muudetud määrusega 2015 /62, 
põhjendus 90 ja artikli 4 lõike 1 punkt 94 ning artikli 412 lõige 1; nõukogu määrus nr 1024 /2013 , 
artikli 4 lõike 1 punkt d; komisjoni määrus 2015 /61, artikkel 26) 
8. Majandus-ja rahapoliitika – Majanduspoliitika – Liidu finantssektori järelevalve – 
Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded – 
Likviidsusnõuded – Finantsvõimenduse määr – Väljaarvutamine – Võimalus jätta välja teatavad 
nõuded avaliku sektori asutuste vastu – Euroopa Keskpanga otsus keelduda erandi tegemisest – 
Keeldumine, mille aluseks on krediidiasutuse ja avaliku finantseerimisasutuse positsioonide 
korrigeerimise vahel oleva ajavahega kaasnev risk – Reguleeritud hoiuste iseloomulike tunnuste 
analüüsimata jätmine – Lubamatus 
(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 575/2013 , muudetud määrusega 2015 /62, artikli 4 
lõike 1 punkt 94, artikli 412 lõige 1 ja artikli 429 lõige 14) 
1. Vt otsuse tekst. 
(vt punkt 27) 
2. Euroopa Liidu teisese õigusakti teksti tuleb võimaluse korral tõlgendada nii, et see oleks kooskõlas 
aluslepingu sätete ja liidu õiguse üldpõhimõtetega. Siiski, nagu kinnitab väljendi „võimaluse korral“ 
kasutamine, ei saa selline tõlgendus kohaldamisele kuuluda sellise sätte puhul, mille mõte on selge ja 
üheselt mõistetav ning mis ei nõua seega mingit tõlgendamist. Sellise sätte puhul tuleb liidu kohtul 
juhul, kui esitatakse normi õigusvastasuse vastuväide ELTL artikli 277 tähenduses, üksnes kontrollida 
selle normi vastavust aluslepingu sätetele ja liidu õiguse üldpõhimõtetele. 
(vt punktid 32 ja 33) 
3. Vt otsuse tekst. 
(vt punkt 36) 
4. Määruse nr 575/2013 krediidia sutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate 
usaldatavusnõuete kohta, muudetud määrusega 2015 /62, artikli 429 lõiget 14 tuleb tõlgendada nii, et 
see annab pädevatele asutustele kaalutlusõiguse keelduda selles sätestatud erandi tegemisest ka juhul, 
kui seal sätestatud tingimused on täidetud. 
ECLI:EU:T:2018 :476 2 
KOKKUVÕTE – KOHTUASI T-745/16  
BPCE VS. EKP  
Selle erandiga nägi komisjon seadusandja heakskiidul nimelt ette võimaluse, et krediidia sutuse nõuded 
avaliku sektori asutuste vastu, mis tulenevalt riigi garantiist on samasuguse väikese riskitasemega nagu 
nõuded selle riigi suhtes ning mis ei lähtu krediidia sutuse investeerimisvabadusest – kuivõrd 
krediidia sutusel on kohustus asjaomased summad üle kanda – ei ole finantsvõimenduse määra 
arvutamisel asjakohased ning võivad seetõttu sealt välja jääda . Määruse nr 575/2013 artikli 429 
lõige 14 puudutab ainult selliseid riskipositsioone, mille riskikaaluks omavahendite minimaalnõude 
arvutamise standard meetodi kohaselt oleks 0%. 
Seetõttu tuleb määruse artikli 429 lõike 14 rakendamisel leida tasakaal kahe eesmärgi vahel: esiteks 
järgida finantsvõimenduse määra loogikat, mis nõuab, et finantsvõimenduse määra arvutamine 
hõlmaks krediida sutuse kogu riskipositsiooni ilma riskikaalusid arvestamata, ning teiseks arvestada 
komisjoni poolt seadusandja heakskiidul seatud eesmärki, et teatud riskipositsioonid, millel on eriti 
väike riskiprofiil ja mida krediidia sutus ei ole võtnud oma investeerimisvabadust teostades, ei ole 
teatud juhtudel finantsvõimenduse määra arvutamisel asjakohased ning võivad sellest välja jääda . 
Tuleb aga märkida, et see, kui tunnustada pädevate asutuste kaalutlusõigust määruse nr 575/2013 
artikli 429 lõike 14 rakendamisel, annab neile võimaluse leida tasakaal nende kahe eesmärgi vahel iga 
konkreetse juhtumi eripärasid silmas pidad es. 
(vt punktid 52–56) 
5. Kuna Euroopa Keskpangal on kaalutlusõigus ja sellest tulenevalt avar hindamisruum otsustamaks, 
kas määruse nr 575/2013 krediidia sutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate 
usaldatavusnõuete kohta, muudetud määrusega 2015 /62, artikli 429 lõikes 14 sätestatut kohaldada või 
mitte, ei tohi vaidlustatud otsuse põhjendatuse üle teostatav Üldkohtu kontroll viia Euroopa 
Keskpanga hinnangu asendamiseni kohtu hinnanguga, vaid selle eesmärk on kontrollida, ega 
vaidlustatud otsus ei põhine sisuliselt ebatäpsetel asjaoludel ning ega selle tegemisel ei ole rikutud 
õigusnorme või tehtud ilmset hindamisviga või võimu kuritarvitatud. 
(vt punkt 66) 
6. Vt otsuse tekst. 
(vt punktid 74, 76–78, 81, 82, 86 ja 88) 
7. Vt otsuse tekst. 
(vt punktid 95–98, 102 ja 103) 
8. Vt otsuse tekst. 
(vt punktid 105–109) 
ECLI:EU:T:2018 :476 3