Loobumise korral ei tee Üldkohus otsust ei vastuvõetavuse kohta ega asjas sisuliselt, vaid võtab teadmiseks hageja tahte kohtumenetlust mitte jätkata. Kohtumäärust hagist loobumise kohta ei käsitata jõustunud kohtuotsusena. Kui hageja loobub pooleliolevas kohtuasjas oma hagist, siis langeb ära sellest tulenev kohtuvaidlus ja seega kaob teise hagiga poolelioleva kohtuasja olukord. Üldkohus täpsustas, et huvist vältida, et õigussubjektid kasutaksid seda võimalust vastuolus menetlusökonoomia põhimõttega, ei tulene nõuet, et poolelioleva kohtuasja olukord jääks püsima isegi seoses hagiga, millest hageja on loobunud, sest see huvi on piisavalt kaitstud, kuna hagejalt mõistetakse välja kohtukulud.

Seoses lepingulise vastutuse hagiga, mis esitati pärast teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprojekti raames sõlmitud toetuslepingu ennetähtaegset lõpetamist komisjoni poolt, põhjusel, et lepingupartner on väidetavalt pannud toime finantsrikkumisi, tuleb märkida, et hageja loobumine teises sarnase esemega kohtuasjas ei mõjuta tema õigust tugineda käesolevate nõuete raames – mis puudutavad komisjoni lepingulist vastutust asjaomase lepingu lõpetamise tõttu – teises asjas käsitletava lepingu täitmise eeskirjade rikkumisele.

Seoses lepingulise vastutuse hagiga, mis esitati pärast teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprojekti raames sõlmitud toetuslepingu ennetähtaegset lõpetamist komisjoni poolt, põhjusel, et lepingupartner on väidetavalt pannud toime finantsrikkumisi, tuleb märkida, et asjaolu, et komisjon hindab parajasti, kas hageja esitatud kulud on kõlblikud ja seega kas nimetatud lepingu alusel võlgnetakse teatav summa, ei võimalda teha järeldust, et hagejal puudub tekkinud ja jätkuv põhjendatud huvi saavutada see, et Üldkohus kohustaks komisjoni tegema lepingu täitmisel makse. Alates hagi esitamisest on nimelt ilmne, et hagejal oleks sellest kasu, kui tema hagi rahuldataks.

Peale selle ei saa komisjon tugineda hageja põhjendatud huvi puudumisele sel põhjusel, et hagi esitamise ajal oli see, et komisjon jätab lepingu täitmisel summa maksmata, ebaselge ja oletuslik. Hagi esitamise ajal oli selge, et komisjon ei olnud kõnealust summat maksnud.

Küsimused selle kohta, kas komisjon pidi asjaomase summa enne hagi esitamist ära maksma, kas ta võis maksmise käimasoleva auditi tõttu peatada ja kas Üldkohus pidi kohtumenetluse kuni komisjoni auditi lõpuni peatama, või hoopis vastupidi, kas ta peab otsuse tegema otse kulude kõlblikkuse kohta, viitavad selliste tegurite hindamisele, mis puudutavad hagi sisu, mitte selle vastuvõetavust.

Seda järeldust ei sea kahtluse alla kohtupraktika, mis käsitleb liidu kohtult tuvastuse saamist selle kohta, et kohtuasja üks pool võib jätta endale maksed, mis komisjon on vaidlusaluste lepingute alusel teinud. Kui sooritushagide puhul, mis on suunatud konkreetse nõude täitmisele, saab põhjendatud huvi tavaliselt kergesti tuletada hageja nõude kontekstist, tuleb hageja õigustatud huvi teatud õigussuhte olemasolu või puudumise – või teatud nõude olemasolu või puudumise – abstraktseks kohtulikuks tuvastamiseks tavaliselt eraldi põhjendada. Liidu kohtute pädevusse ei kuulu nimelt abstraktsete õigusküsimusi puudutavate eksperdiarvamuste koostamine.

(vt punktid 51–55)