ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:T:2010 :406 1ÜLDKOHTU M ÄÄRUS (apellatsioonikoda)
24. september 2010
Kohtuasi T-498/09 P
Petrus Kerstens
versus
Euroopa Komisjon
Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Edutamine — 2005 . aasta edutamine — 
Eelispunktide andmine — Tõendamiskoormis — Kaitseõigused — Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu 
ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus
Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku T eenistuse Kohtu (teine ko da) 29. septembri 
2009 . aasta otsuse pe ale ko htuasjas F-102/07: Kerstens vs. ko misjon ( EKL AT 2009 , 
lk I-A-1-359 j a II-A-1-1881 ), millega taotletakse selle ko htuotsuse tühistamist.
Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta Petrus Kerstensi kohtukulud tema enda ka nda 
ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud kä esolevas kohtuastmes.
Kokkuvõte
1. Apellatsioonkaebus — Väited — Vastuvõetavus — Õigusküsimused
(Euroopa Kohtu põhikiri, I lisa artikli 11 lõige 1)
2. Ametnikud — Edutamine — Teenete võrdlev hindamine — Üksikasjalikud ees kirjad
(Personalieeskirjad, artikli 45 lõige 1)
3. Menetlus — Kirjalik menetlus
1. Euroopa K ohtu p õhikirja I lisa ar tikli 11 a lusel saab Ü ldkohtusse edasi ka evata ai nult 
õigusküsimustes. Järelikult on ai nult Avaliku T eenistuse Kohus pädev faktilisi asjaolusid tuvastama – 
välja ar vatud j uhul, ku i tema p oolt tuvastatu s isuline e baõigsus tuleneb t alle e sitatud 
toimikumaterjalidest – j a neid faktilisi asjaolusid hindama.
Seega on Ü ldkohtusse e sitatud a pellatsioonkaebuses vastuvõetav a sjaomase isiku p oolt selle 
väljatoomine, et ametnike h indamisele ko haldatavate sätete tõlgendamisel on ri kutud õigusnorme.
(vt punktid 25 ja 26)
Viited:
Üldkohus: 19. märts 2010 , kohtuasi T-338/07 P: Bianchi vs. ETF (punkt 61 ja seal viidatud ko htupraktika).
2 ECLI:EU:T:2010 :406KOKKUVÕTE–KOHTUASIT-498/09P
KERSTENSVS. KOMISJON
2. Isegi kui kar jääriar engu aruanne tervikuna on pe amine alus eelnevale analüüsile iga pe adirektoraadi 
kasutusse antud ee lispunktide andmise ko hta ning seetõttu pe ab valitsema teatud ühtsus ametnikele 
antud teenetepunktide ja ee lispunktide vahel, ei saa s ellest siiski järeldada , et teenetepunktide ja 
eelispunktide vahel esineb ra nge ari tmeetiline vastavus. Eelispunktide andmise ke htestamise ee smärk 
on v õimaldada pe adirektoraatidel tunnustada a metnikke, keda n ad pe avad a metnikeks, kellel on e rilisi 
teeneid, mida t eenetepunktid ü ksinda e i väljenda: need ametnikud on ü letanud oma individuaalsed 
eesmärgid, on t einud erilisi pingutusi ja saavutanud m ärkimisväärseid tulemusi. Peadirektoraatidel 
peab selles kü simuses olema kaa lutlusõigus, mida n eil aga ei oleks, kui kehtestataks ee lispunktide ja 
teenetepunktide vastavus.
(vt punkt 29)
Viited:
Üldkohus: 23. november 2006 , kohtuasi T-422/04: Lavagnoli vs. komisjon ( kohtulahendite ko gumikus ei avaldata, 
punktid 61 j a 62); Üldkohus, 1. aprill 2009 , ko htuasi T-385/04: Valero Jo rdana vs. ko misjon ( EKL AT 2009 , 
lk I-A-2-1 ja II-A-2-1, punktid 138 j a 153).
3. Suuline me netlus, nagu ka kir jalik me netlus, on ko htumenetluse oluline ja välja arvatud otseselt 
ettenähtud juhtudel ka ko hustuslik osa, mis võimaldab pooltel tulemuslikult esitada o ma argumendid 
ning ee lkõige esitada p ooltel oma seisukoht n ende argumentide või tõendite ko hta, mille osas nad e i 
saanud oma seisukohta esitada kir jalikus me netluses. Seega ei ku juta asjaolu, et asjaomane isik ei 
saanud kir jalikult esitada o ma sisulisi märkusi, ku na Avaliku T eenistuse Kohus otsustas anda l oa 
repliigiks ai nult vastuvõetavuse kü simuste osas, endast kai tseõiguste rikkumist.
(vt punkt 38)
Viited:
Euroopa Kohus: 1. aprill 1982 , liidetud ko htuasjad 141/81-143/81: Holdijk jt (EKL 1982 , lk 1299 , punkt 7).
Üldkohus: 27. oktoober 1994 , ko htuasi T-508/93: Mancini vs. ko misjon ( EKL AT 1994 , lk I-A-239 j a II-761, 
punktid 33 ja 34).