Kui toimiku lugemisel on Avaliku Teenistuse Kohus – toimikus sisalduvaid andmeid otsuse tegemiseks piisavateks hinnates – täiesti veendunud hagiavalduse ilmselges vastuvõetamatuses või selle ilmselges õiguslikus põhjendamatuses, ning leiab veel, et kohtuistungi pidamine ei pakuks selles suhtes mingit uut teavet, siis hagiavalduse läbivaatamata jätmine põhistatud määrusega kodukorra artikli 81 alusel ei järgi mitte ainult menetlusökonoomia põhimõtet, vaid aitab kokku hoida kohtuistungi pidamisest tekkivaid poolte kulusid.

Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikkel 81 näeb ette, et kui hagi on tervikuna või osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu või ilmselgelt õiguslikult põhjendamatu, võib kohus menetlust jätkamata otsustada põhistatud määrusega menetlus lõpetada.

Mis puudutab lepingulise teenistuja sellise hagi vastuvõetavust, mis on suunatud esimese palgatõendi vastu pärast iganädalase tööaja pikendamist, siis ei saa asuda seisukohale, et see tõend on huve kahjustav meede osas, milles see väljendab esimest korda asjaomase teenistuja tööandja poolt ühepoolselt lepingus ette nähtud töötingimuste muutmist ja täpsemalt tema tunnitasu määra vähendamist.

Nimelt esiteks ei võetud asjaomase teenistuja ja administratsiooni vahelise lepingulise suhte ühepoolselt muutmist vastu tööandjast institutsiooni poolt, vaid Euroopa Liidu seadusandja poolt, kelleks on Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu, kes tegid otsuse seadusandlikus tavamenetluses. Käesoleval juhul kohaldatakse muude teenistujate teenistustingimuste artikli 1 kohaselt neid teenistustingimusi liidu lepinguliste teenistujate suhtes. Teatud töötingimused nagu teenistujate töötasu ja nende töö kestust puudutavad tingimused määratakse aga kindlaks muude teenistujate teenistustingimustes, mis on seadusandja poolt vastu võetud seadusandlik akt, ning need ei ole liidu institutsioonide, organite ja asutuste teha siis, kui nad kasutavad lepinguvabadust teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutusena.

Teiseks võib liidu seadusandja muuta igal hetkel aluslepingu ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta sätteid ja õiguse aluspõhimõtteid järgides liidu ametnike ja teenistujate õigusi ja kohustusi määrustega, mis on võetud vastu ELTL artikli 336 alusel ja millega muudetakse personalieeskirju ja muude teenistujate teenistustingimusi, ning mida kohaldatakse varasema õigusakti kehtimisajal tekkinud olukordade tulevaste tagajärgede suhtes, kui ei ole ette nähtud teisiti. Eriti mis puudutab personalieeskirjade artiklis 55 määratletud tööajaga seotud muudatusi, siis need kehtivad samuti ajutistele ja lepingulistele teenistujatele vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artiklile 16 ja 91.

Lisaks ilmneb selgelt muude teenistujate teenistustingimuste sätetest, et lepingulistele töötajatele makstakse töötasu vastavalt nende palgaastmele ja –järgule nende tegevusüksuses ning sellega seoses saavad nad kuutasu, mis vormiliselt ei ole seotud tavapärase töönädala pikkusega, mis võib vastavalt personalieeskirjade artikli 55 lõike 2 uuele sõnastusele varieeruda, olles minimaalselt 40 tundi ja maksimaalselt 42 tundi nädalas, mis sõltub neid tööle võtnud institutsiooni, organi või asutuse poolt vastu võetud sellekohasest võimalikust otsusest.

Seega tunnitasu määra vähendamine ei ole asjaomase teenistuja institutsiooni ühepoolne otsus, vaid praktikas on tegemist personalieeskirjade ja muude teenistujate teenistustingimuste sätete seadusandliku muudatuse tagajärjega.

(vt punktid 38–42)

Euroopa Kohus: kohtuotsus, 22.12.2008, Centeno Mediavilla jt vs. komisjon, C‑443/07 P, EU:C:2008:767, punktid 60 ja 61.