36.

Esimese Astme Kohus otsustas, et tühistamisnõuete üle ei ole vaja otsustada järgmistel põhjustel: „27 Esiteks tuleb meenutada, et kuigi menetluse algatamise huvi, millest sõltub hagi vastuvõetavus, hinnatakse hagiavalduse esitamise ajal,[ ( 10 )] ei takista see Esimese Astme Kohtul tuvastamast, et hagi üle ei ole enam vaja otsustada juhul, kui hageja, kellel oli alguses huvi menetlust algatada, on pärast kõnealuse hagi esitamist toimunud sündmuse tõttu kaotanud isikliku huvi vaidlustatud otsuse tühistamiseks. Nimelt peab selleks, et otsuse tühistamiseks esitatud hagi menetlemist saaks jätkata, hagejal säilima isiklik huvi vaidlustatud otsuse tühistamise suhtes.[ ( 11 )] Peale selle peab väljakujunenud kohtupraktika kohaselt hageja nõue vaidlustatud akti tühistamiseks olema õigustatud olemasoleva ja tegeliku huviga, nii et kui hageja toetub huvile, mis puudutab tulevikus tekkivat õiguslikku olukorda, peab ta tõendama, et selle olukorra saabumine talle kindlasti kahju tekitab.[ ( 12 )] 28 Teiseks tuleb karjääriarengu aruande tühistamiseks esitatud hagide suhtes meenutada, et karjääriarengu aruanne on asutusesisene dokument, mille esmane ülesanne on tagada juhtkonnale perioodilist teavet asutuse ametnike teenistusülesannete täitmise kohta[ ( 13 )] ja millel on seega tähtis osa ametniku karjääriarengus ja seda peamiselt üleviimise ja edutamise jaoks. Sellest tulenevalt mõjutab karjääriarengu aruanne põhimõtteliselt selle isiku huve, kelle tööd hinnati, vaid juhul, kui tal seisab karjäär veel ees, see tähendab kuni teenistuse lõppemiseni. Järelikult ei ole pärast seda lõpetamist ametnikul enam huvi tema kohta koostatud karjääriarengu aruande vastu hagi esitada ega menetlust jätkata, välja arvatud juhul, kui ta tõendab, et on erilised asjaolud, mis õigustavad isiklikku ja tegelikku huvi selle tühistamiseks.[ ( 14 )] 29 Käesoleval juhul väidab komisjon, et kuna hageja saadeti personalieeskirjade artikli 78 alusel püsiva täieliku töövõimetuse tõttu pensionile, on tema teenistus täielikult lõppenud ja ta on kaotanud eelnimetatud kohtupraktika kohaselt huvi oma hagi menetlemist jätkata. Hageja aga leiab, et kõnealune kohtupraktika ei ole käesoleval juhul kohaldatav kahel põhjusel. Esiteks ei ole tema arvates käesoleval juhul tegemist teenistuse täieliku lõppemisega, sest vastavalt personalieeskirjade VIII lisa artiklile 14 võidakse ta teenistusse ennistada kohe, kui tema tervislik seisund seda võimaldab. Teiseks oli tema pensionile saatmine kohustuslik ja toimus pärast käesoleva hagi esitamist. Ta on seisukohal, et nendel asjaoludel peaks tema õigus kohtulikule kaitsele muud kaalutlused üles kaaluma ja võimaldama talle kohtumõistmist vaidlustatud karjääriarengu aruande seaduslikkuse üle. Ta leiab järelikult, et tal on veel isiklik ja tegelik huvi karjääriarengu aruande tühistamiseks. 30 Esiteks tuleb püsiva täieliku töövõimetuse tõttu pensionile saatmise korral teenistuse täieliku lõppemise kohta märkida, et kuigi personalieeskirjade VIII lisa artikkel 14 näeb ette invaliidsuspensioni saava ametniku ennistamise võimaluse, tähendab püsiv täielik töövõimetus seadusandja mõistes asjaomase ametniku karjääri lõppu. Seega näeb personalieeskirjade artikkel 53 ette, et „[a]metnik, kelle suhtes tuleb töövõimetuskomitee arvates kohaldada artikli 78 sätteid, läheb pensionile selle kuu viimasel päeval, mil ametisse nimetav asutus […] tunnistab, et töötaja on püsivalt võimetu oma tööülesandeid täitma”. Personalieeskirjade artiklis 47 on teenistuse lõppemise aluste hulgas loetletud kõik pensionile saatmise liigid, sealhulgas püsivast täielikust töövõimetusest tingitud pensionile saatmine. Seadusandja käsitleb kõnealust töövõimetust seega sellest tingitud teenistuse täieliku või mittetäieliku lõppemise osas samamoodi nagu teisi teenistuse lõppemise aluseid, mille lõplikkuses ei ole kahtlust, nagu ametist lahkumine, ebapädevuse tõttu teenistusest vabastamine või teenistusest vabastamine. 31 Sellest tulenevalt peetakse personalieeskirjade süsteemis pensionile saatmist püsiva täieliku töövõimetuse tõttu artiklite 53 ja 78 tähenduses põhimõtteliselt ametniku karjääri lõpetamiseks. Selle poolest erineb see personalieeskirjade artiklis 59 ette nähtud haiguspuhkusest, mis ei mõjuta ajutiselt oma ülesannete täitmiseks võimetu ametniku karjääri jätkumist. 32 Esimese Astme Kohus leiab seega, et vastavalt eespool nimetatud kohtupraktikale kahjustab hageja pensionile saatmine personalieeskirjade artikli 78 alusel tema huvi vaidlustatud karjääriarengu aruande tühistamiseks, sest tema karjäär institutsioonis katkes põhimõtteliselt lõplikult. 33 Seda järeldust ei lükka ümber hageja argument personalieeskirjade VIII lisa artikli 14 alusel võimaliku teenistusse ennistamise kohta. Nimelt tuleks meenutada, et hageja peab tõendama olemasolevat ja tegelikku huvi vaidlustatud akti tühistamiseks ja et kui hageja toetub huvile, mis puudutab tulevikus tekkivat õiguslikku olukorda, peab ta tõendama, et selle olukorra tekkimine talle kindlasti kahju tekitab. Tuleb aga täheldada, et hageja komisjoni teenistusse ennistamine on vaid võimalik sündmus, mille teostumine on praegusel hetkel ebakindel. Seega on tegemist lihtsalt hüpoteetilise ja seega ebapiisava huviga tuvastamiseks, et vaidlustatud karjääriarengu aruande tühistamata jätmine kahjustab hageja õiguslikku olukorda.[ ( 15 )] 34 Teiseks, mis puutub asjaolusse, et hageja pensionile saatmine oli kohustuslik ja toimus pärast käesoleva hagi esitamist, siis tuleb esiteks märkida, et Esimese Astme Kohtul on juba olnud võimalus otsustada, et ametnikul, kelle teenistus on lõppenud ametialase ebapädevuse tõttu teenistusest vabastamise või pärast kohtusse hagi esitamist lõplikuks muutunud teenistustest vabastamise tõttu, ei ole huvi oma hindamisaruande tühistamiseks.[ ( 16 )] Seega tuleneb kohtupraktikast, et asjaolu, kas teenistus lõppes vabatahtlikult või mitte, ei ole menetluse algatamise huvi olemasolu hindamiseks asjassepuutuv. Teiseks, mis puutub pensionile saatmise hetke hagi esitamise kuupäeva suhtes, siis tuleb eespool punktis 27 nimetatud kohtupraktika kohaselt meenutada, et asjaolu, et menetluse algatamise huvi kadus pärast hagi kohtusse esitamist, ei takista Esimese Astme Kohtul tuvastamast, et hagi üle ei ole enam vaja otsustada.[ ( 17 )] 35 Eelneva põhjal tuleb tuvastada, et hageja taotletava vaidlustatud karjääriarengu aruande muutmisega ei kaasneks põhimõtteliselt mingeid tagajärgi tema karjääri jaoks, mis lõppes alates 28. veebruarist 2005. Seega tuleb hagejal tõendada, et esineb eriline asjaolu, mis õigustab tühistamisnõude esitamiseks tema isikliku ja tegeliku huvi säilimist. ( 18 ) 36 Tuleb märkida, et kuivõrd hageja vaidlustab teenistuse täieliku lõppemise, ei esita ta põhjenduseks ühtegi erilist asjaolu eespool viidatud määruse N vs. komisjon tähenduses. Ta väidab seevastu, et tema huvi nõuda vaidlustatud karjääriarengu aruande tühistamist tuleks tunnustada selleks, et tagada tema õigus tõhusale kohtulikule kaitsele. 37 Selles suhtes piisab, kui märkida, et õigus tõhusale kohtulikule kaitsele hõlmab õigust anda kohtusse ainult neid ühenduse institutsioonide akte, mis kahjustavad hageja huve – huve kahjustavaid akte.[ ( 19 )] Käesoleval juhul tuleb tuvastada, et kuna hageja saadeti pensionile, ei kahjusta ei vaidlustatud otsus ega vaidlustatud karjääriarengu aruanne praegu hagejat, kuivõrd hagejat ei ole teenistusse ennistatud. Sellest tulenevalt, ilma et praeguses staadiumis oleks vaja otsustada hageja argumendi asjakohasuse üle, kas see oli esitatud võimaliku hagi põhjenduseks, kui hageja ennistataks teenistusse, tuleb märkida, et õigus tõhusale kohtulikule kaitsele ei anna talle õigust nõuda Esimese Astme Kohtult käesoleva tühistamisnõude üle otsustamist. 38 Kõikidest esitatud põhjendustest tuleneb, et hageja ei tõendanud oma olemasolevat ja tegelikku huvi menetlust algatada. Seega ei ole kõnealuse karjääriarengu aruande tühistamise nõuete üle enam vaja otsustada. 39 Mis puutub nõuetesse, et Esimese Astme Kohus kuulutaks artikli 43 üldised rakendussätted ja üleminekujuhendi või praegu kehtivad sätted õigusvastaseks, siis tuleb märkida, et nagu hageja ise märgib, on need tühistamisnõude raames esitatud õigusvastasuse väited. Seega ei ole selles suhtes enam vaja otsustada.”