Kohtuasi C-101/08

Audiolux SA jt

versus

Groupe Bruxelles Lambert SA (GBL) jt

ning

Bertelsmann AG jt

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Luksemburg))

„Direktiivid 77/91/EMÜ, 79/279/EMÜ ja 2004/25/EÜ — Ühenduse õiguse üldine vähemusaktsionäride kaitse põhimõte — Olematus — Äriühinguõigus — Kontrolli omandamine — Kohustuslik pakkumine — Soovitus 77/534/EMÜ — Tegevusjuhend”

Kohtujurist V. Trstenjaki ettepanek, esitatud 30. juunil 2009 I ‐ 9826

Euroopa Kohtu otsus (neljas koda), 15. oktoober 2009 I ‐ 9864

Kohtuotsuse kokkuvõte

Ühenduse õigus – Põhimõtted – Vähemusaktsionäride kaitse

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/25, põhjendus 8 ja artikli 3 lõike 1 punkt a; nõukogu direktiiv 77/91, artiklid 20 ja 42, ning direktiiv 79/279, lisa; komisjoni soovitus 77/534, lisa)

Ühenduse õiguses ei ole üldpõhimõtet, mille kohaselt vähemusaktsionäre kaitseb äriühingu üle kontrolli omandava või teostava valitsevat mõju omava aktsionäri kohustus teha vähemusaktsionäridele pakkumine nendelt aktsiate väljaostmiseks samadel tingimustel kui need, mis olid kokku lepitud osaluse omandamisel, millega saavutati kontroll või tugevdati valitsevat mõju omava aktsionäri kontrolli.

Pelk asjaolu, et ühenduse teisene õigus näeb ette mõned normid vähemusaktsionäride kaitseks, ei ole iseenesest piisav tõendamaks ühenduse õiguse üldpõhimõtte olemasolu ja seda eelkõige juhul, kui nende kohaldamisala on piiratud täpselt kindlaks määratud konkreetsete õigustega. Niisuguse põhimõtte olemasolu kindlakstegemiseks tuleb kontrollida, kas nendes normides on viiteid, millest võib nimetatud põhimõtte olemasolu järeldada, kuna need normid on viitelised vaid niivõrd, kuivõrd need on sõnastatud imperatiivselt.

Esiteks kohaldatakse direktiivi 77/91 (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks) artikleid 20 ja 42 ning direktiivi 79/279 (väärtpaberite väärtpaberibörsil ametliku noteerimise tingimuste kooskõlastamise kohta) lisas toodud skeemi C punkti 2 alapunkti a kindlaksmääratud olukordade suhtes – mis on täiesti erinevad valitseva mõjuga aktsionäri olukorrast, kes on omandanud osaluse, millega saavutati kontroll või tugevdati kontrolli äriühingu üle erilistes tingimustes – ning nendes sätetes piirdutakse sisuliselt äriühinguõiguse väga täpsete juhtude reguleerimisega, pannes äriühingule teatavad kohustused kaitsta kõiki oma aktsionäre. Seega puudub nendel sätetel üldine laad, mis on omane õiguse üldpõhimõtetele.

Teiseks, mis puutub soovitusele 77/534 lisatud tegevusjuhendi kolmandasse üldpõhimõttesse ja lisasättesse 17 ning direktiivi 2004/25 (ülevõtmispakkumiste kohta), siis see tegevusjuhend ega see direktiiv ei maini sõnaselgelt vähemusaktsionäride kaitset puudutava ühenduse õiguse üldpõhimõtte olemasolu. Seoses tegevusjuhendiga tuleb rõhutada, et ühelt poolt on tegevusjuhendis soovitatud headel käitumistavadel õiguse allikatena sama väärtus kui turgudel kehtivatel põhimõtetel, mis on aga vastuolus eeldusega, mille kohaselt selle tegevusjuhendi kolmanda üldpõhimõtte ja lisasätte 17 aluseks on ühenduse õiguse üldpõhimõte. Teiselt poolt ei väljenda ükski tegevusjuhendi säte võrdse aktsionäride kohtlemise kohustust absoluutses ja imperatiivses sõnastuses. Mis puutub direktiivi 2004/25, siis selle artiklit 1, artikli 5 lõiget 1 ning artikleid 15 ja 16 kohaldatakse konkreetsetes olukordades ning sellest ei saa tuletada kindlaksmääratud sisuga üldpõhimõtet. Samuti puudub nendel sätetel üldine laad, mis on omane õiguse üldpõhimõtetele. Kuigi nimetatud direktiivi põhjendus 8 nimetab ühenduse õiguse üldpõhimõtteid, viitab see põhjendus siiski vaid menetluslikele tagatistele ega puuduta ühtegi aktsionäride võrdse kohtlemise põhimõtet. Samuti ei saa selle direktiivi artiklis 3 toodud väljendist „üldpõhimõtted” järeldada, et ühenduse seadusandja soovis selle abil samastada selles artiklis loetletud põhimõtted ühenduse õiguse üldpõhimõtetega. Nagu selgub väljendist „käesoleva direktiivi rakendamiseks”, on tegemist vaid nimetatud direktiivi liimesriikides rakendamise juhtpõhimõtetega.

Liiatigi ei või kohtlemist – mis eeldab, et valitsevat mõju omaval aktsionäril oleks kohustus sõlmida kõigi vähemusaktsionäridega leping samadel tingimustel, milles lepiti kokku kontrolli taganud või seda tugevdanud osaluse omandamisel, ning mis annab vastava õiguse kõigile aktsionäridele müüa oma aktsiad valitsevat mõju omavale aktsionärile – mõista kui võrdse kohtlemise üldpõhimõtte spetsiifilist väljendust äriühinguõiguses. Nimetatud põhimõte iseenesest ei saa olla aluseks valitsevat mõju omavale aktsionärile teiste aktsionäride suhtes konkreetse kohustuse kehtestamisel ega saa kindlaks määrata erilist olukorda, millega see kohustus seondub. Samuti ei saa kõnealune põhimõte ka kindlaks määrata, milline valik tuleb teha vähemusaktsionäride nende erinevate kaitsevahendite vahel, mis on soovituses 77/534 ja soovitusele lisatud tegevusjuhendis ette nähtud. Niisugune kohtlemine eeldab seadusandlikke valikuid, mis põhinevad asjaomaste huvide tasakaalustamisel ning täpsete ja detailsete normide eelneval kehtestamisel ning seda ei saa tuletada võrdse kohtlemise põhimõttest. Ühenduse õiguse üldpõhimõtted asetsevad konstitutsioonilisel tasemel, samas kui nimetatud kohtlemist iseloomustab detailsuse aste, mis eeldab seadusandlikku lähenemist, mida ühenduse tasandil tehakse ühenduse teisese õigusaktiga. Seega ei saa nimetatud kohtlemist vaadelda kui iseseisvat ühenduse õiguse üldpõhimõtet.

(vt punktid 34, 42–45, 50, 51, 55, 57, 61–64 ja resolutsioon)