ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Tolliliit – Tollimaksuvaba ajutise impordi protseduur – Kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavad maanteesõidukid – Siseliikluses kasutatav sõiduk – Liikmesriigi territooriumil kauba mahalaadimine ilma sellekohase loata

(Komisjoni määrus nr 2454/93, artikli 555 lõige 1 ja artikli 558 lõike 1 punkt c, muudetud määrusega nr 993/2001)

Summary

Määruse nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted määrusele nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (muudetud määrusega nr 993/2001) artikli 555 lõiget 1 ja artikli 558 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et rikkumist, mis pannakse toime niisuguse sõiduki kasutamisel, mis imporditakse liidu territooriumile tolliprotseduuri alusel, mis võimaldab täielikku vabastust imporditollimaksust, ja mida kasutatakse siseliikluses, tuleb pidada aset leidnuks hetkel, kui ületatakse selle liikmesriigi piir, kus sõiduk liikleb siseriiklikke kaubaveo õigusnorme rikkudes, mis tähendab, et kui liikmesriigis, kus kaup maha laaditakse, puudub kauba mahalaadimise luba, on selle liikmesriigi ametiasutused pädevad asjaomast tollimaksu sisse nõudma.

(vt punkt 41 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Kapitali koondumise kaudne maksustamine – Kapitaliühingutelt võetav kapitalimaks

(Nõukogu direktiiv 69/335, artikli 4 lõige 2 ja artikli 7 lõige 2)

Summary

Direktiivi 69/335 (muudetud direktiiviga 85/303) kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta artikli 4 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus see, kui liikmesriik kehtestab uuesti kapitalimaksu äriühingu poolt võetud laenule, kui võlausaldajal on õigus teatud osale äriühingu kasumist, juhul kui liikmesriik on varem loobunud selle maksu nõudmisest.

Nimelt tuleb artikli 4 lõikes 2 kasutatud väljendit „[o]lla edaspidi maksustatud kapitalimaksuga”, tõlgendada nii, et see väljend viitab, et selleks, et liikmesriigil oleks võimalik selles lõikes nimetatud tehingud kapitalimaksuga maksustada, peavad need olema mitte üksnes 1. juulil 1984 kehtinud siseriiklike õigusnormide kohaselt maksustatavad selle sätte tähenduses, vaid olema ka edaspidi olnud selle maksuga püsivalt maksustatud.

(vt punktid 37, 40 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühine tollitariifistik – Tariifirubriik – Üksnes dialüsaatoris (tehisneer) kasutatav plastist toodetud dialüüsi kogumiskott – Üksnes kateetris kasutatav plastist toodetud uriinikogumiskott

(Nõukogu määrus nr 2658/87,I lisa)

2. Ühine tollitariifistik – Tariifirubriik – Tõlgendamine – Tolliseadustiku komitee ja Maailma Tolliorganisatsiooni esitatud klassifitseerimise arvamuse õigusjõud

Summary

1. Määruse nr 2658/87 tariifi‑ ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas sisalduvat kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et plastist toodetud dialüüsikott, mis on spetsiaalselt ette nähtud ja mida saab üksnes dialüsaatori (tehisneeru) juures kasutada, oleks ajavahemikus mai 2001 kuni detsember 2003 tulnud klassifitseerida selle nomenklatuuri alamrubriiki 3926 90 99 kui „plastid ja plasttooted”, ning plastist toodetud uriinikogumiskott, mis on spetsiaalselt ette nähtud ja mida saab üksnes kateetri juures kasutada, oleks samal ajavahemikul tulnud klassifitseerida nimetatud nomenklatuuri alamrubriiki 3926 90 99 kui „plastid ja plasttooted”.

Kumbagi neist toodetest ei saa klassifitseerida „osa” või „tarvikuna”, mis on kasutatav kateetris (alamrubriik 9018 39 00) või dialüsaatoris (tehisneer) (alamrubriik 9018 90 30), kuna esiteks ei ole kateetritele mõeldud uriinikogumiskotid ega dialüsaatorites kasutatavad kogumiskotid hädavajalikud sellise instrumendi või masina funktsioneerimiseks, ja teiseks, need kotid ei võimalda kohandada eespool mainitud instrumente ja masinaid konkreetseks operatsiooniks või masina poolt tehtavate tööde ringi laiendamiseks või masina põhifunktsiooni suhtes abistava operatsiooni sooritamiseks.

(vt punktid 35, 36, 38, 43 ja resolutsioon)

2. Tolliseadustiku komitee ja Maailma Tolliorganisatsiooni komitee arvamusi – kaupade klassifitseerimise kohta vastavalt kombineeritud nomenklatuuri ja kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi –, mille alusel ei ole määrust vastu võetud, võib õigustatult kasutada enne nimetatud arvamuste andmist tekkinud ja sõlmitud õigussuhetes.

(vt punkt 42)
Keywords

Summary



Keywords

1. Apellatsioonkaebus – Väited – Õigusnormi rikkumine – Määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses segiajamise tõenäosuse hindamisel mitte kõigi asjas tähtsust omavate teguritega arvestamine – Akti sisu moonutamine

(ELTL artikkel 256, Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Seostamise tõenäosus – Varasemad kaubamärgid, mis oma omaduste põhjal kuuluvad samasse „perekonda” või „seeriasse” – Tingimused

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

1. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses segiajamise tõenäosust avalikkuse seas tuleb hinnata igakülgselt, arvestades kõiki konkreetses asjas tähtsust omavaid tegureid. Kuigi nende tegurite hindamine on faktiküsimus, mis Euroopa Kohtu kontrolli alla ei kuulu, kujutab see, kui ei arvestata kõiki neid tegureid, endast seevastu õigusviga ja sellekohase väite võib Euroopa Kohtule esitada apellatsioonkaebuse raames. Sama kehtib etteheite kohta, et Üldkohus on moonutanud apellatsioonikoja analüüsi, sest akti sisu moonutamine on samuti õigusviga.

(vt punktid 45 ja 46)

2. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b mõttes on segiajamine tõenäoline, kui üldsus võib arvata, et kõnealused kaubad või teenused pärinevad samalt ettevõtjalt või ka omavahel majanduslikult seotud ettevõtjatelt.

Juhul kui vastulause põhineb mitmel kaubamärgil, millel on ühised tunnusjooned, mis võimaldavad neid käsitada samasse kaubamärkide perekonda või seeriasse kuuluvana, tuleb segiajamise tõenäosuse hindamisel arvesse võtta asjaolu, et kaubamärkide perekonna või seeria korral tuleneb segiajamise tõenäosus asjaolust, et tarbija võib eksida taotletava kaubamärgiga hõlmatud kaupade või teenuste päritolu või algupära osas ning arvab valesti, et kaubamärk kuulub sellesse kaubamärkide perekonda või seeriasse.

(vt punktid 53 ja 54)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusalane koostöö tsiviilasjades – Kohtualluvus ja kohtuotsuste täitmine tsiviil‑ ja kaubandusasjades – Määrus nr 44/2011 – Valikuline kohtualluvus – Kohtualluvus lepingutega seotud asjades artikli 5 punkt 1 alapunkti b esimese taande tähenduses

(Nõukogu määrus nr 44/2001, artikli 5 punkt 1 alapunkti b esimene taane)

Summary

Määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil‑ ja kaubandusasjades artikli 5 punkt 1 alapunkti b esimest taanet tuleb tõlgendada nii, et kaugmüügi puhul peab koha, kus lepingu kohaselt kaubad üle anti või kus need oleks tulnud üle anda, kindlaks määrama lepingutingimuste põhjal.

Kontrollimaks, kas üleandmise koht on kindlaks määratud „lepingu kohaselt”, peab siseriiklik kohus arvesse võtma kõiki selle lepingu asjaomaseid mõisteid ja tingimusi, mille abil on võimalik seda kohta selgelt määratleda, kaasa arvatud selliseid rahvusvahelises kaubanduses üldtunnustatud ja üldkasutatavaid mõisteid ja tingimusi nagu Rahvusvahelise Kaubanduskoja koostatud Incoterms („international commercial terms”) aastal 2000 avaldatud versioonis.

Kui kaupade üleandmise kohta on võimatu selle alusel kindlaks määrata ilma lepingu suhtes kohaldatavale materiaalõigusele tuginemata, on kõnealuseks kohaks see, kus toimus kauba füüsiline üleandmine, millest tulenevalt ostja sai või oleks pidanud saama müügitehingu lõppsihtkohas nende kaupade käsutusõiguse.

(vt punkt 26 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord – Direktiiv 98/34 – Tehniline eeskiri – Mõiste

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/34, muudetud direktiiviga 98/48, artikli 1 punkt 11)

Summary

Direktiivi 98/34, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord (muudetud direktiiviga 98/48) artikli 1 punkti 11 tuleb tõlgendada nii, et sätted, milles on kehtestatud elektripaigaldiste paigaldamise, elektriseadmete konstrueerimise ja nende seadmete juurde kuuluvate kaitsmete nõuded töötajate kaitse tagamiseks, nagu need, mis sisalduvad töökohtades vanade elektripaigaldiste minimaalseid ohutusnõudeid käsitlevates Belgia õigusnormides, ei ole selle sätte tähenduses tehnilised eeskirjad, mille eelnõust tuleb selle direktiivi artikli 8 lõike 1 esimese lõigu kohaselt teatada.

(vt punkt 22 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Põllumajandus – Ühine põllumajanduspoliitika – Teatavate toetuskavade ühtne haldus‑ ja kontrollisüsteem – Täiendav riiklik abi

(Nõukogu määrus nr 1782/2003, nõukogu otsus 2004/281)

Summary

Määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks (muudetud otsusega 2004/281/EÜ, millega pärast ühise põllumajanduspoliitika reformi kohandatakse akti Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta), tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mille kohaselt ei ole asjaomase liikmesriigi territooriumil põllumajandusliku tegevusega tegelevatel juriidilistel isikutel õigust saada täiendavat siseriiklikku toetust seetõttu, et nende suhtes on käimas vabatahtliku lõpetamise menetlus, kui komisjon ei ole seda menetlust välistavat tingimust eelnevalt heaks kiitnud.

Nimelt, kuigi määrus nr 1782/2003 annab uutele liikmesriikidele täiendava siseriikliku toetuse rakendamisega seoses teatava kaalutlusõiguse, on see kaalutlusõigus siiski piiratud, kuna nimetatud määruse artikli 143c lõike 7 kohaselt on vaja komisjoni eelnevat luba selleks, et määrata kindlaks summa, mille ulatuses makstakse täiendavat siseriiklikku abi ning selle abi määr ja abi andmise tingimused.

(vt punktid 36, 38, 41 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Maksustatav summa – Siseriiklikud erimeetmed

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikli 5 lõige 6, artikli 6 lõige 2, artikli 11 A lõike 1 punkt a ja artikkel 27)

Summary

Kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus see, kui liikmesriik kohaldab niisuguse nagu põhikohtuasjas arutusel oleva tehingu maksustatava summa kindlaksmääramisel, mille pooled on omavahel seotud ja mille tasu on märkimisväärselt madalam turuväärtusest, muud reeglit kui kuuenda direktiivi artikli 11 A osa lõike 1 punktis a sätestatud üldreegel, laiendades sellele tehingule neid maksustatava summa kindlaksmääramise eeskirju, mis kuuluvad kohaldamisele juhul, kui maksukohustuslane kasutab kaupa või teenuseid oma isiklikuks tarbeks kuuenda direktiivi artikli 5 lõike 6 ja artikli 6 lõike 2 tähenduses, kui asjaomane liikmesriik ei ole järginud kuuenda direktiivi artiklis 27 sätestatud korda, et saada luba sellise erimeetme kehtestamiseks.

(vt punkt 40 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

1. Liidu õigus – Tõlgendamine – Mitmekeelsed õigusaktid – Erinevate keeleversioonide lahknemine – Õigusakti üldise ülesehituse ja eesmärkide arvessevõtmine

2. Teenuste osutamise vabadus – Teleringhäälingutegevus – Direktiiv 89/552 – Mõiste „varjatud reklaam”

(Nõukogu direktiiv 89/552, artikli 1 punkt d)

Summary

1. Liidu õiguse ühetaolise kohaldamise ja seega ka ühetaolise tõlgendamise vajadus välistab selle, et kahtluse korral võetaks eraldatult arvesse sätte sõnastust ühes selle versioonidest, vaid nõuab vastupidi, et seda tõlgendataks ja kohaldataks teisi ametlikke keeleversioone arvestades.

Kui liidu õigusakti keeleversioonides on erinevusi, tuleb sätet tõlgendada lähtudes selle õigusakti üldisest ülesehitusest ja eesmärkidest, milles see esineb.

(vt punktid 23 ja 24)

2. Direktiivi 89/552 teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus‑ ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (muudetud direktiiviga 97/36) artikli 1 punkti d tuleb tõlgendada nii, et tasu või samalaadse hüvitise olemasolu ei ole varjatud reklaami tahtlikkuse tuvastamiseks vajalik element.

Kuigi see säte näeb ette eelduse, mille kohaselt on kaubatootja või teenusepakkuja kaupade, teenuste, nime, kaubamärgi või tegevuse esitamine programmides tahtlik, kui selline esitamine toimub tasu või samalaadse hüvitise eest, ei saa seda sätet siiski kitsalt tõlgendada, kuna see võib kahjustada televaatajate huvide täielikku ja nõuetekohast kaitset, mis on kõnealuse direktiiviga tagatud, ning lisaks võib võtta direktiivi 89/552 artikli 10 lõikes 4 sätestatud varjatud reklaami keelult selle kasuliku mõju, võttes arvesse, et teatud juhtudel on seoses reklaamiga, millel on küll kõik kõnealuse direktiivi artikli 1 punktis d nimetatud varjatud reklaami tunnused, raske või isegi võimatu tasu või samalaadse hüvitise olemasolu kindlaks teha.

Lisaks ei saa välistada, et liikmesriigi õigusnormid näevad lisaks tasu või samalaadse hüvitise olemasolule ette muid kriteeriume, mille abil on võimalik varjatud reklaami tahtlikkust tuvastada.

(vt punktid 30–37 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Õigusabikulude kindlustus – Direktiiv 87/344 – Kindlustusvõtja õigus oma esindajat vabalt valida – Ulatus

(Nõukogu direktiiv 87/344, artikli 4 lõige 1)

Summary

Direktiivi 87/344 kohtukulude kindlustusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta artikli 4 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus siseriiklik õigusnorm, mille kohaselt võib kokku leppida, et õigusabikulude kindlustusega kindlustatud isik võib enda huvide esindamiseks haldus- või kohtumenetlustes valida ainult niisuguse ametialaselt poolte esindamiseks pädeva isiku, kelle büroo asub selle kohtu või haldusasutuse asukohas, kes on pädev menetlema asja esimeses astmes, kui selleks, et kindlustatud isiku poolt tema esindamiseks volitatud isiku valimise vabadus ei muutuks sisutühjaks, puudutab see piirang üksnes esindaja kaasamisega seotud kulude kandmise ulatust õigusabikulude kindlustuse andja poolt ning kui selle kindlustusandja tegelikult makstud hüvitis on piisav, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

(vt punkt 36 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Kuuenda direktiiviga ette nähtud maksuvabastused – Artikli 13 B osa punkti d alapunktides 3 ja 5 osundatud pangatehingud

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikli 13 B osa punki d alapunktid 3 ja 5)

Summary

Kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 13 B osa punkti d alapunkte 3 ja 5 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes ette nähtud käibemaksuvabastus ei hõlma selliseid krediidiasutustele osutatavaid elektroonilise sõnumiedastamise teenuseid nagu SWIFT‑teenused.

Järelikult, kuna SWIFT‑teenused on elektroonilised sõnumiedastamise teenused, mille ainus eesmärk on andmete edastamine, ei täida need ühtegi viidatud artikli 13 B osa punkti d alapunktides 3 ja 5 nimetatud finantsteenuse funktsiooni, st funktsiooni, mille eesmärk on vara või väärtpaberite ülekandmine, ning neil ei ole viimastele iseloomulikke tunnuseid.

(vt punktid 34, 40 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Euroopa ühenduste privileegid ja immuniteedid – Ühenduste ametnikud ja teenistujad – Liidu ametniku niisuguse abikaasa residendiriik, kes ise ei tegutse tasustataval töökohal

(Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll, artikli 14 esimene lõik)

Summary

Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 14 esimest lõiku tuleb tõlgendada nii, et niisuguse isiku abikaasat, kes üksnes põhjusel, et ta astub liidu teenistusse, asub elama liikmesriigi territooriumile, mis selle isiku liidu teenistusse astudes ei ole tema jaoks maksustav elukohariik, käsitatakse endiselt viimati nimetatud riigi residendina, kui see abikaasa ise ei tegutse tasustataval töökohal.

(vt punkt 22 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Ühine tollitariifistik – Tariifirubriigid – Tehisküüned ja plastist vormitud tehisküünte komplektid

(Nõukogu määrus nr 2658/87, I lisa; komisjoni määrus nr 1417/2009, lisa)

Summary

Määrus nr 1417/2007 (teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris) on kehtiv osas, milles see klassifitseerib määruse lisas kirjeldatud tehisküüned ning sellest tulenevalt tehisküüntekomplektid määruse nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisas sisalduva kombineeritud nomenklatuuri (mida on muudetud määrusega nr 1549/2006) alamrubriiki 3926 90 97.

(vt punktid 51, 52 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Rahvusvahelised lepingud – EMÜ-Türgi assotsiatsioonileping – Isikute vaba liikumine – Asutamisvabadus – Lisaprotokolli artikli 41 lõikest 1 tulenev standstill‑ tingimus – Kohaldamisala – Türgi kodanik, kes tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana, rikkudes sellega liikmesriigi elamisloa tingimusi

(EMÜ-Türgi assotsiatsioonilepingu lisaprotokoll, artikli 41 lõige 1)

Summary

EMÜ‑Türgi assotsiatsioonilepingu lisaprotokolli artikli 41 lõiget 1 tuleb tõlgendada selliselt, et sellele sättele saab tugineda Türgi kodanik, kellele on antud liikmesriigis elamisluba tingimusel, et ta ei asu tegelema ei majandus‑ ega kutsetegevusega, kuid kes asub seda tingimust rikkudes siiski tegutsema füüsilisest isikust ettevõtjana ning seejärel taotleb riigi ametiasutustelt oma elamisloa pikendamist, tuginedes vahepeal alustatud majandustegevusele.

Selline standstill ‑tingimus, nagu sisaldub lisaprotokolli artikli 41 lõikes 1, ei ole materiaalõigusnorm, mis muudab asjaomase asendatava materiaalõiguse kohaldamatuks, vaid see on oma olemuselt pigem menetlusnorm, mis näeb ratione temporis ette, millised on need liikmesriigi õigusnormid, millest lähtuvalt tuleb hinnata sellise Türgi kodaniku olukorda, kes soovib teostada liikmesriigis asutamisvabadust.

Standstill ‑tingimust tuleb seega mõista selliselt, et seda kohaldatakse etapis, mis eelneb asja sisulisele hindamisele, mis hõlmab hindamist, kas asjaomane isik on õigusi kuritarvitanud. Järelikult asjaolu, et isik ei ole kinni pidanud nõuetest, millest tema elamisluba sõltuvusse on seatud, ei ole lisaprotokolli artikli 41 lõike 1 kohaldamisel asjakohane.

(vt punktid 28, 32, 34, 46 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Telekommunikatsioonisektor – Üldlubade ja üksiklitsentside ühine raamistik – Direktiiv 97/13 – Üldluba omavatele ettevõtjatele kohaldatavad maksud ja tasud

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/13, artikkel 6)

Summary

Direktiivi 97/13 üldlubade ja üksiklitsentside ühise raamistiku kohta telekommunikatsiooniteenuste valdkonnas artiklit 6 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis kehtestavad üldluba omavatele ettevõtjatele maksu, mis arvutatakse perioodiliselt kord aastas maksukohustuslastest ettevõtjate tegevuse kogutulu alusel ja mille eesmärk on katta nende lubade väljastamise, juhtimise, kontrollimise ja jõustamise menetlusega seotud kulusid, siis, kui vastava liikmesriigi sellest maksust saadud tulud ei ületa kõiki halduskulusid – viimati nimetatud asjaolu tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.

Need maksud või tasud peavad põhinema objektiivsetel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel kriteeriumidel. Samas ei saa aga direktiivi 97/13 tõlgendada nii, et maksukohustuslasest ettevõtjale kehtestatud tasu ja üldloasüsteemi juhtimiseks pädeva asutuse tegelikult kantud kulud, mis on seotud selle ettevõtjaga kindla ajavahemiku jooksul, peavad olema täpselt vastavuses, kuna ükski direktiivi 97/13 säte sellist kohustust ette ei näe.

(vt punktid 20, 28, 35 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Keskkond – Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse – Direktiiv 92/43 – Loodusliku linnustiku kaitse – Direktiiv 79/409 – Ökoloogilisse võrgustikku Natura 2000 kuuluvad erikaitsealad – Siseriiklikud õigusnormid, mis keelavad nendele aladele tuulegeneraatoreid rajada muuks kui oma otstarbeks

(ELTL artikkel 193 ja artikli 194 lõige 1, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 2001/77 ja 2009/28, nõukogu direktiivi 79/409 artikkel 14 ja direktiivi 92/43 artikli 6 lõige 3)

Summary

Direktiivi 92/43 (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta), direktiivi 79/409 (loodusliku linnustiku kaitse kohta), direktiivi 2001/77 (taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul) ning direktiivi 2009/28 (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta) tuleb tõlgendada selliselt, et nendega ei ole vastuolus sellised õigusnormid, mis keelavad muuks kui oma tarbeks mõeldud tuulegeneraatorite rajamise Natura 2000 võrgustikku kuuluvatele aladele ilma, et eelnevalt hinnataks projekti keskkonnamõju konkreetsele alale, tingimusel et järgitakse diskrimineerimiskeelu ja proportsionaalsuse põhimõtteid.

(vt punkt 75 ja resolutsioon)
Keywords

Summary



Keywords

Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Piirid – Üldised või hüpoteetilised küsimused – Euroopa Kohtu poolt tema enda pädevuse kontrollimine – Hüpoteetiline eelotsuse küsimus – Vastuvõetamatus

(ELTL artikkel 267, nõukogu määrus nr 1782/2003, artikkel 42)

Summary

ELTL artiklis 267 ette nähtud menetlus on Euroopa Kohtu ja siseriiklike kohtute koostöö vahend, mille kaudu Euroopa Kohus annab siseriiklikele kohtutele liidu õiguse tõlgendusi, mida siseriiklikud kohtud vajavad nende menetluses olevate vaidluste lahendamiseks.

Selle koostöö raames eeldatakse liidu õigust puudutavate küsimuste asjakohasust. Siseriikliku kohtu esitatud eelotsusetaotluse saab Euroopa Kohus tagasi lükata vaid siis, kui on ilmselge, et taotletud liidu õiguse tõlgendusel ei ole mingit seost põhikohtuasja asjaolude või esemega või kui kõnealune probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada talle esitatud küsimusele tarviliku vastuse andmiseks vajalikud faktilised või õiguslikud asjaolud. Euroopa Kohtule eelotsusetaotluste osas usaldatud ülesanne seisneb liikmesriikides õigusemõistmisele kaasaaitamises, mitte soovituslike arvamuste koostamises üldiste või hüpoteetiliste küsimuste kohta

Hüpoteetilisuse tõttu tuleb tunnistada vastuvõetamatuks eelotsusetaotlus, milles palutakse tõlgendada määruse nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, artikli 42 lõiget 3, ja mis on esitatud seoses kaebusega, milles palutakse tühistada siseriiklik õigusakt, mille eesmärk on kehtestada siseriiklikud alusnormid nimetatud määruses ette nähtud teatavate toetuskavade jaoks, kuna niisugune õigusakt tunnistati kehtetuks ja eelotsusetaotluse esitanud kohus ei esitanud Euroopa Kohtule neid andmeid, mille põhjal on võimalik mõista tegelikku ja konkreetset huvi, mis sellel taotlusel on siiski põhikohtuasja vaidluse jaoks.

(vt punktid 16–18, 23 ja 25)