Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Telekommunikatsioonisektor – Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused – Rändlus üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires – Määrus nr 717/2007 – Õiguslik alus – EÜ artikkel 95 – Kehtivus

(EÜ artikkel 95, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 717/2007)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Telekommunikatsioonisektor – Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused – Rändlus üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires – Määrus nr 717/2007 – Artikkel 4 ja artikli 6 lõige 3 – Proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine – Puudumine

(EÜ artikli 95 lõige 3, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 717/2007, artikkel 4 ja artikli 6 lõige 3)

3. Õigusaktide ühtlustamine – Telekommunikatsioonisektor – Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused – Rändlus üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires – Määrus nr 717/2007 – Artikkel 4 ja artikli 6 lõige 3 – Subsidiaarsuse põhimõtte rikkumine – Puudumine

(EÜ artikli 5 teine lõik ja artikkel 95, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 717/2007, artikkel 4 ja artikli 6 lõige 3)

Summary

1. Määruse nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, artikli 1 ning selle põhjenduste 16 ja 38 kohaselt nähakse selle määrusega ette ühine lähenemine eesmärgiga tagada, et maapealsete üldkasutatavate mobiiltelefonivõrkude kasutajad ei maksaks kogu ühendust hõlmava rändlusteenuse eest ülemäära kõrget hinda ning et operaatorid saaksid tegutseda objektiivsetel kriteeriumidel põhinevas ühtses sidusas reguleerivas raamistikus. Seeläbi aitab määrus kaasa siseturu sujuvale toimimisele, et saavutada tarbijakaitse kõrge tase ning säilitada mobiilsideoperaatorite vaheline konkurents.

Ühenduse seadusandja, soovides säilitada mobiilsideoperaatorite vahelise konkurentsi, otsustas astuda samme selleks, et ennetada meetmeid, mida liikmesriigid oleksid neile tarbijakaitse valdkonnas jäänud pädevust kasutades tõenäoliselt kehtestanud. Arvestades rändlusteenuste turgude toimimist ning rändlusteenuste jae- ja hulgihindade märkimisväärset seotust, võib asjaolu – et siseriiklikud õigusnormid, mille eesmärk on üksnes jaehindade langetamine, ilma et kohandataks ühendust hõlmava rändlusteenuse hulgimüügiteenuste pakkumise kulude taset, arenesid erinevalt – põhjustada märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ja häirida kogu ühendust hõlmava rändlusteenuse turu reeglipärast toimimist. Niisuguses olukorras on põhjendatud, et ühenduse seadusandja peab silmas eesmärki kaitsta siseturu reeglipärast toimimist.

Eeltoodust tuleneb, et määruse nr 717/2007 tegelik eesmärk on parandada siseturu toimimise tingimusi ning et selle võis vastu võtta EÜ artikli 95 alusel.

(vt punktid 38, 46–48)

2. Mis puudutab proportsionaalsuse põhimõttest tulenevate nõuete täidetuse kohtulikku kontrolli, siis on ühenduse seadusandjal ulatuslik kaalutlusõigus talle antud pädevuse teostamisel niisugustes valdkondades, kus ta peab tegema nii poliitilisi kui ka majanduslikke või sotsiaalseid valikuid või kus ta peab läbi viima keerulisi hindamisi või andma hinnanguid.

Siiski peab ühenduse seadusandja ka niisuguse kaalutlusõiguse olemasolul võtma tehtava valiku puhul aluseks objektiivsed kriteeriumid. Lisaks peab ta erinevate võimalike meetmetega seotud piiranguid hinnates uurima, kas meede, mille ta on otsustanud võtta, võib taotletavaid eesmärke arvestades õigustada ka arvestatavate negatiivsete majanduslike tagajärgede tekkimist osadele ettevõtjatele.

Selles osas ei ole ühenduse seadusandja ületanud oma kaalutlusõiguse piire, kui nägi määruse nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, artiklis 4 lisaks hulgihindade ülempiirile ette ka jaehindade ülempiiri. Sama kehtib selle määruse artikli 6 lõikes 3 ette nähtud teavitamiskohustuse kohta, kuna mainitud säte tugevdab jaehindade regulatsiooni kasulikku mõju ning on põhjendatud tulenevalt eesmärgist kaitsta tarbijaid.

Selles osas on oluline meenutada, et komisjon viis enne määruse kohta ettepaneku koostamist läbi põhjaliku uuringu, mille tulemus on kokkuvõtlikult ära toodud mõju uuringus. Sellest nähtub, et ta uuris alternatiivseid võimalusi antud küsimuses, sealhulgas variante reguleerida kas ainult jae- või ainult hulgimüügihindu – või mõlemaid –, ning hindas niisuguste eri tüüpi regulatsioonide majanduslikku mõju, samuti erinevate tariifsete meetmete tagajärgi.

Arvestades asjaolu, kuivõrd oluline on tarbijakaitse eesmärk EÜ artikli 95 lõike 3 puhul, on niisugune ajaliselt piiritletud meede nagu antud juhul käsitletu, mis puudutab konkurentsile avatud turgu ja võimaldab tagada, et tarbijad oleksid vahetult kaitstud ülemäära kõrgete hindade eest, proportsionaalne taotletava eesmärgiga, kuigi see võib osadele ettevõtjatele tuua kaasa negatiivseid majanduslikke tagajärgi. Järelikult ei ole määruse nr 717/2007 artikliga 4 ja artikli 6 lõikega 3 proportsionaalsuse põhimõtet rikutud.

(vt punktid 52, 53, 55, 69–71)

3. Kui ühenduse seadusandja kasutab EÜ artiklit 95 õigusliku alusena, on subsidiaarsuse põhimõte kohaldatav, kuna see säte ei anna ühendusele ainupädevust majandustegevuse reguleerimiseks siseturul.

Seega ei ole määruse nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, artikli 4 ja artikli 6 lõikega 3 subsidiaarsuse põhimõtet rikutud ning need ei ole õigusvastased.

Nagu tuleneb määruse põhjendusest 14, on rändlusteenuse jae- ja hulgimüügihindade seotusel märkimisväärne tähtsus, nii et meede, millega alandatakse üksnes jaehindu, ilma et kohandataks ühendust hõlmava rändlusteenuse hulgimüügiteenuste pakkumise kulude taset, võib häirida kogu ühendust hõlmava rändlusteenuse turu reeglipärast toimimist. Ühenduse seadusandja järeldas, et selleks, et tema poolt võetav meede aitaks kaasa kõnesolevate teenuste siseturu sidusale toimimisele, peab see tuginema ühisele lähenemisviisile nii hulgi- kui jaehindade osas.

Mainitud seotusest tuleneb, et ühenduse seadusandja võis õiguspäraselt asuda seisukohale, et tema poolt võetava meetme raames tuleb reguleerida ka jaehindu. Määrusega kehtestatud ühist lähenemisviisi arvestades saab sellega taotletavat eesmärki saavutada paremini ühenduse tasandil.

(vt punktid 75, 77–79)