ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
25. oktoobril 2021 esitatud hagi – LW Capital versus komisjon

(Kohtuasi T-690/21)

(2021/C 513/49)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: LW Capital (München, Saksamaa) (esindaja: advokaat C. Ziegler)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada osaliselt komisjoni 3. juuni 2021. aasta otsus, mis puudutab riigiabi SA.56826 (2020/N) – Saksamaa – Saksamaa soojuse ja elektrienergia koostootmise seaduse reform 2020 („KWKG“), ning riigiabi SA.53308 (2019/N) Saksamaa – olemasolevate koostootmisjaamade toetamise muutmine 2019 (KWKG § 13) (ELT 2021, C 306, lk-d 1 ja 2 ), niivõrd, kui selles otsuses ei seata kahtluse alla (i) koostootmisel saadud elektri toetamist uutes, ajakohastatud ja täiendavate seadmetega varustatud tõhusates koostootmisjaamades ning (ii) koostootmisel saadud elektri toetamist tõhusates gaasküttel koostootmisjaamade tegevkäitistes kaugküttesektoris;

— jätta komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja mõista talt välja hageja kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite.

Selle ühe väitega vaidlustab hageja vaidlustatud otsuse „aluslepingute või selle rakendusnormi rikkumise“ tõttu ELTL artikli 263 neljanda lõigu tähenduses koostoimes teise lõiguga. Nimetatud rikkumine seisneb selles, et komisjon oleks pidanud kahtlema Saksamaa poolt ette pandud KWKG 2020 riigiabi regulatsiooni kokkusobivuses ja oleks seetõttu pidanud alustama ametlikku uurimist ELTL artikli 108 lõike 2 tähenduses. Kuna komisjon aga seda ei teinud, rikkus ta hageja menetluslikke õigusi.

Hageja väidab, et rikutud on ELTL artikli 108 lõikest 2 tulenevaid menetluslikke õigusi koostoimes ELTL artikli 107 lõike 3 punktiga c ning diskrimineerimiskeelu, proportsionaalsuse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid, samuti on tõendeid vääralt hinnatud.
—

Esimene väide, et on rikutud kokkuleppemenetlusele kohaldatavaid eeskirju. Hagejad väidavad sellega seoses, et võttes vastu vaidlustatud otsuse, milles hagejatel palutakse alustada teatud tingimustel uuesti kokkuleppemenetlust, on komisjon rikkunud kokkuleppemenetlusele kohaldatavaid eeskirju. Nimelt ei võimalda kohaldatavad eeskirjad komisjonil esiteks menetluse selles etapis kokkuleppemenetlust uuesti algatada ja teiseks ei võimalda eeskirjad tal seda teha, pannes hagejatele kohustuse loobuda igasugusest arutelust nende asjaolude üle, mis neile on ette heidetud.
5.

Viies väide, et vaidlusalune otsus on seotud hagejale rohkem kui 15 aastat tagasi määratud distsiplinaarkaristusega ja põhineb sellel. Euroopa Liidus puudub õigussüsteem ja/või õigusakt, mis lubaks käsitada haldusrikkumist/distsiplinaarrikkumist asjassepuutuvana pärast seda, kui sellest on 15 aastat mööda läinud.
1.

Esimene väide: rikutud on määruse (EL) 2017/1001 (1) artiklit 166 ja menetlusnorme — Apellatsioonikoja liikmete nimetamise pädevus on määruse (EL) 2017/1001 artikli 166 lõike 5 kohaselt EUIPO haldusnõukogul. Haldusnõukogu loobus tema enda ülesandeks olevast otsustuspädevusest ja kandis selle üle eelvalikukomisjonile. Eelvalikukomisjon ületas enda pelgalt ettevalmistavat pädevust ja tegi oma otsused. Nende tegemise protsessist puudus haldusnõukogul arusaam, sest talle ei esitatud asjakohast ja määrava tähtsusega teavet. — Eelvalikukomisjoni koosseis rikub apellatsioonikodade eesistuja osaluse tõttu määruse (EL) 2017/1001 artikli 166 lõiget 5. Apellatsioonikodade eesistuja ei ole haldusnõukogu liige. Apellatsioonikodade eesistuja osalus on vastuolus määruse (EL) 2017/1001 artikli 166 lõike 5 sõnastusega, mis loetleb ammendavalt seal nimetatud organite/komiteede pädevused.
1.

Esimene väide, et kuna 2019. aastaks ei määratud kindlaks mingeid eesmärke, ei saanud kostja õigesti ja õiglaselt hageja sooritust 2019. aastal hinnata. Ta väidab, et eesmärkide puudumise tõttu on tehtud ilmne hindamisviga, on rikutud hoolitsemiskohustust ja hea halduse põhimõtet.
C 11/29

ET

5. novembril 2021 esitatud hagi – Gusachenka versus nõukogu

(Kohtuasi T-579/21)

(2022/C 11/39)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Siarhei Gusachenka (Minsk, Valgevene) (esindaja: advokaat D. Litvinski)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/997, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, artikli 8a lõiget 1 (1);

— tühistada nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2021/1002 millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes (2);

— mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduses tugineb hageja kolmele väitele, mis on põhiosas samad või identsed nendega, mis on esitatud kohtuasjas T-556/21: Lyubetskaya vs. nõukogu.

(1) ELT 2021, L 219I, lk 3.

(2) ELT 2021, L 219I, lk 70.
4.

Neljas väide, et EDPB on rikkunud ELi põhiõiguste harta artikliga 48 sätestatud süütuse presumptsiooni, kuna ta suunas WhatsAppile kohustuse tõendada, et viimase töötlemiskeskkond on selline, kus andmesubjektide taasisikustamine on puhtalt spekulatiivne.
1.

Esimene väide, et vaidlustatud otsustega on rikutud seaduslikkuse põhimõtet. Samuti väidetakse, et muudetud järeldus nr 237/05 (1) ei ole kohaldatav ajavahemikus, millal hageja õppetoetust taotles.
—

Ta väidab selle kohta, et vaidlustatud otsuses on rikutud õigusnorme ELTL artikli 107 lõike 3 punkti b kohaldamisel ning samuti seoses 2004. aasta suunistega, sest seal tehti järeldus, et Siremari päästmiseks antud abi pikendati õigusvastaselt aasta võrra ning see on vastuolus riigiabialaste ELi õigusnormidega.
—

Selles osas väidab hageja, et 17. juuni 2021. aasta otsuses on valesti tõlgendatud ja kohaldatud ELi õigusnorme selles osas, milles komisjon leidis, et Società Navigazione Siciliana SCpA (mitte Siremar) on seoses äriühingu Siremar allüksuse omandamisega sellise abi saaja, mis on vastuolus registreerimislõivu tasumist puudutavate liidu õigusnormidega.
C 2/43

ET

20. oktoobril 2021 esitatud hagi – Alves Casas versus EUIPO – Make-Up Art Cosmetics (mccosmetics NY)

(Kohtuasi T-681/21)

(2022/C 2/59)

Hagiavalduse keel: portugali

Pooled

Hageja: Ana Maria Alves Casas (Porto, Portugal) (esindaja: advokaat Â. Rodrigues Oliveira)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Make-Up Art Cosmetics, Inc. (New York, New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi mccosmetics NY taotlus – registreerimistaotlus nr 17 866 777

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 20. oktoobri 2021. aasta otsus asjas R 2398/2020-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada vaidlustatud otsus;

— mõista kõik kohtukulud välja EUIPO-lt koos kõigi sellest tulenevate õiguslike tagajärgedega.

Väide
—

Ta leiab, et dokumendid, mille alusel vaidlustatud otsus tehti, ei ole omavahel kooskõlas ja on ebanormaalsed; 25. juuni 2019. aasta kirjas, millega leping peatati, olevad põhjendused on ekslikud ja vastuolulised; Euroopa Pettustevastase Ameti uurimisdokumentides on rikutud põhjendamiskohustust ning samuti on seda rikutud Euroopa Pettustevastase Ameti järelduste puhul, sest need on hägusad, liiga üldised ning sisult puudulikud.
28. oktoobril 2021 esitatud hagi – Alauzun jt versus komisjon

(Kohtuasi T-695/21)

(2022/C 2/62)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Virginie Alauzun (Saint-Cannat, Prantsusmaa) ja 774 teist hagejat (esindaja: advokaat F. Di Vizio)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

— tuvastada, et Euroopa Komisjon jättis õigusvastaselt kaasamata kantserogeensuse ja genotoksilisuse uuringud mRNA tehnoloogiat kasutatavate vaktsiinide eelkliinilises etapis;

— kohustada Euroopa Komisjoni kaasama kantserogeensuse ja genotoksilisuse uuringud eelkliinilises etapis selliste mRNA tehnoloogiat kasutatavate vaktsiinide puhul, mida Euroopa Ravimiamet (EMA) ei ole veel heaks kiidetud;

— kohustada Euroopa Komisjoni kaasama kantserogeensuse ja genotoksilisuse uuringud ravimiohutuse järelevalve etapis selliste mRNA tehnoloogiat kasutatavate vaktsiinide puhul, mille EMA on juba heaks kiitnud;

— nõuda komisjonilt järgmise info esitamist: — täpne õiguslik alus, mille tõttu kõnealuseid uuringuid ei kaasatud eelkliinisse etappi ja ravimiohutuse järelevalve etappi; — õigusnormid, mis kehtestavad mRNA tehnoloogiat kasutatavate vaktsiinide heakskiitmiseks nõutavad kohustuslikud uuringud;

— mõista kõik hagejate kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks väidavad hagejad, et rikutud on liidu õigust ja et komisjon on olnud tegevusetu. Hagejad väidavad, et komisjon ei täitnud ELTL artiklist 168 tulenevat kohustust tagada „inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse“, kui ta andis tingimusliku müügiloa mRNA tehnoloogiat kasutatavatele vaktsiinidele, kuigi puudusid kantserogeensuse ja genotoksilisuse uuringud.
3.

Komisjon ei teinud nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 15 lõikes 1 nõutud otsust, millega oleks tulnud — tuvastada, et meede, millest talle teada anti, ei ole riigiabi, või — tuvastada, et meede on siseturuga kooskõlas, või — algatada ELTL artikli 108 lõike 2 kohane menetlus („Otsus algatada ametlik uurimismenetlus“).
2.

Teine väide, et rikutud on direktiivi 2002/53 artikli 18 ning et delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artikli 9 lõige 5 on õigusvastane. — Vaidlustatud otsus võeti vastu hoolimata sellest, et objektiivselt puudub igasugune oht inimeste tervisele, nagu nõuab direktiivi 2002/53 artikkel 18, ning et Poola ei ole sellise ohu olemasolu väitnud, samuti on jäetud täielikult selgitamata põhjendused, mis võimaldasid komisjonil otsuse vastu võtta ilma, et selline oht oleks olnud konkreetselt tõendatud, rikkudes seeläbi ELTL artiklit 296. Hageja tugineb ammendavuse huvides – juhul kui komisjon väidab, et delegeeritud määruse (EL) nr 639/2014 artikli 9 lõike 5 alusel ei olnud vaja sellist ohtu tõendada või et sellise ohu esinemist oleks võinud eeldada – ELTL artikli 277 kohaselt selle sätte õigusvastasusele.
2.

Teine väide, et on tehtud ilmne viga kohtuasja C-463/98 Cabletron (4) tähenduses. Hagejad väidavad, et asjassepuutumatuid kaalutlusi arvesse võttes ja neile tuginedes on otsustatud, et vaidlustatud määruses (vaidlustatud määruse lisa veerus 3) määratletud toodet ei tule klassifitseerida mitte KNi rubriiki 8713, vaid hoopis KNi rubriiki 8703. Lisaks sellele ja teise võimalusena väidetakse, et komisjon klassifitseeris vääralt toote, mis, kohaldades Euroopa Kohtu suuniseid kohtuasjas C-198/15 Ivamed, tuleks klassifitseerida KNi rubriiki 8713.
C 24/48

ET

19. novembril 2021 esitatud hagi – Alcogroup ja Alcodis versus komisjon

(Kohtuasi T-740/21)

(2022/C 24/63)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Alcogroup (Brüssel, Belgia) ja Alcodis (Brüssel) (esindajad: advokaadid P. de Bandt, C. Binet ja M. Nuytten)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— nõuda menetlust korraldavate meetmete raames komisjonilt välja kõik vaidlustatud otsused;

— tühistada vaidlustatud otsused;

— mõista komisjonilt välja kõik käesoleva menetlusega seotud kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad esitavad hagi esiteks komisjoni otsuse peale, milles kustutakse äriühinguid Abengoa SA ja Abengoa Bioenergia SA üles uuendama teatud tingimustel kokkuleppemenetlust asjas AT.40054 – Ethanol Benchmarks ja teiseks otsuse peale see menetlus uuendada, ning nad esitavad oma hagi põhjenduseks ühe väite, mille kohaselt on rikutud kokkuleppemenetluse valdkonna norme.

Hagejad väidavad, et vaidlustatud otsuste vastuvõtmisega rikkus komisjon kokkuleppemenetluse valdkonna norme. Nimelt ei luba kohaldatavad normid komisjonil selles menetluse staadiumis kokkuleppemenetlust uuendada ja seda enam välistavad need normid igasuguse arutelu aastatel 2016 ja 2017 esimeses kokkuleppemenetluses edastatud juhtumi põhijoonte üle. Hagejad väidavad ka, et vaidlustatud otsuste tagajärjel rikutakse ilmselgelt nende kaitseõigusi.
—

väidetakse, et pensioniõigused, mille ülekandmist ta taotlus, on omandatud pärast tema liidu teenistusse asumist, sest tema seotus Algemeen Burgerlijk Pensioen-Fondsiga (ABP) lõppes 31. jaanuaril 2015, ilma et oleks vahet tehtud ajavahemikel 1. juulist 1992 kuni 31. detsembrini 2010 ning 1. jaanuarist 2011 kuni 31. jaanuarini 2015, jättis komisjon tähelepanuta 18 aastat ja 6 kuud ülekantavaid pensioniõigusi, mistõttu on faktilisi asjaolusid valesti hinnatud ja rikutud personalieeskirjade VIII lisa artikli 11 lõiget 2;
3.

Kolmas väide, et on rikutud isikuandmete töötlemise üldpõhimõtteid. See väide koosneb kahest osast. — Esimene väiteosa, et on rikutud andmete isikuandmete töötlemise eesmärgi piiramise põhimõtet ja õiguspärasuse põhimõtet. Selleks, et taotlejate ELi digitaalsetes COVID-tõendites sisalduvaid isikuandmeid saaks kasutada neile parlamendi hoonetesse sissepääsu võimaldamiseks, on seadusega ette nähtud, et need on kogutud sel eesmärgil. Kuna puudub õiguslik alus, mis selgesõnaliselt lubaks vaktsineerimise, testimise või taastumisega seotud meditsiiniliste andmete töötlemist töökohale ja parlamendi assambleedele pääsemise tingimusena, ei või parlamendi kantselei mingil juhul lubada sellist andmetöötlust, veel enam normi abil, mis ei ole seadus selle sõna formaalses tähenduses. — Teine väiteosa, et rikutud on õigluse, läbipaistvuse ja miinimumini viimise põhimõtteid, kuna hagejaid ei teavitatud nende isikuandmete kogumise ajal sellest, et neid andmeid kasutatakse selleks, et võimaldada või keelata neile pääs töökohale, kus nad teostaavad oma parlamendiliikme mandaati.
C 11/30

ET

5. novembril 2021 esitatud hagi – Skryba versus nõukogu

(Kohtuasi T-581/21)

(2022/C 11/41)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Siarheï Skryba (Marialivo, Valgevene) (esindaja: advokaat D. Litvinski)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/997, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, artikli 8a lõiget 1 (1);

— tühistada nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2021/1002 millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes (2);

— mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduses tugineb hageja kolmele väitele, mis on põhiosas samad või identsed nendega, mis on esitatud kohtuasjas T-556/21: Lyubetskaya vs. nõukogu.

(1) ELT 2021, L 219I, lk 3.

(2) ELT 2021, L 219I, lk 70.
C 11/28

ET

5. novembril 2021 esitatud hagi – Omelyanyuk versus nõukogu

(Kohtuasi T-557/21)

(2022/C 11/38)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Aleksandr Omelyanyuk (Minsk, Valgevene) (esindaja: advokaat D. Litvinski)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/997, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, artikli 8a lõiget 1;

— tühistada nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2021/1002 millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes;

— mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduses tugineb hageja kolmele väitele, mis on põhiosas samad või identsed nendega, mis on esitatud kohtuasjas T-556/21: Lyubetskaya vs. nõukogu.
3.

Kolmas väide, et rikutud on proportsionaalsuse põhimõtet. Hageja väidab sellega seoses, et vaidlustatud meetmete eesmärk ja sisu, tõlgendatuna nende tingimuste, konteksti ja eesmärkide valguses, on vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega, eriti arvestades tema kui parlamendiliikme positsiooni.
C 11/31

ET

5. novembril 2021 esitatud hagi – Bakhanovich versus nõukogu

(Kohtuasi T-583/21)

(2022/C 11/43)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Aliaksandr Bakhanovich (Brest, Valgevene) (esindaja: advokaat D. Litvinski)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/997, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, artikli 8a lõiget 1 (1);

— tühistada nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2021/1002 millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes (2);

— mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduses tugineb hageja kolmele väitele, mis on põhiosas samad või identsed nendega, mis on esitatud kohtuasjas T-556/21: Lyubetskaya vs. nõukogu.

(1) ELT 2021, L 219I, lk 3.

(2) ELT 2021, L 219I, lk 70.
—

mõista kostjalt hageja kasuks välja hüvitis nii varalise kui mittevaralise kahju eest: — selle töötasu, mida ta sai praeguses AST 1 palgajärgus 3, ja AST 3 palgajärgu töötasu vahe, mis on arvutatud viie aasta kohta alates kahju tekitamise kuupäevast ehk 1. jaanuarist 2021, võttes arvesse võimaluse kaotust, mis on hinnatud 75 %-le; — selle pensioniõiguse, millele on õigus praegu AST 1 palgajärgus 3, ja AST 3 palgajärgu 1 pensioniõiguse vahe, mis on arvutatud sama viieaastase ajavahemiku kohta, alates kahju tekitamise kuupäevast ehk 1. jaanuarist 2021, võttes arvesse võimaluse kaotust, mis on hinnatud 75 %-le; — 7 500 eurot tekitatud mittevaralise kahju eest; — esialgu 1 euro haiguskindlustuse kaotuse eest;
C 11/30

ET

5. novembril 2021 esitatud hagi – Rubnikovich versus nõukogu

(Kohtuasi T-582/21)

(2022/C 11/42)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Siarhei Rubnikovich (Tarasovo, Valgevene) (esindaja: advokaat D. Litvinski)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/997, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, artikli 8a lõiget 1 (1);

— tühistada nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2021/1002 millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes (2);

— mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduses tugineb hageja kolmele väitele, mis on põhiosas samad või identsed nendega, mis on esitatud kohtuasjas T-556/21: Lyubetskaya vs. nõukogu.

(1) ELT 2021, L 219I, lk 3.

(2) ELT 2021, L 219I, lk 70.
C 11/29

ET

5. novembril 2021 esitatud hagi – Haidukevich versus nõukogu

(Kohtuasi T-580/21)

(2022/C 11/40)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Aleh Haidukevich (Semkino, Valgevene) (esindaja: advokaat D. Litvinski)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada hagejat puudutavas osas nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/997, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, artikli 8a lõiget 1 (1);

— tühistada nõukogu 21. juuni 2021. aasta rakendusotsus (ÜVJP) 2021/1002 millega rakendatakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes (2);

— mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduses tugineb hageja kolmele väitele, mis on põhiosas samad või identsed nendega, mis on esitatud kohtuasjas T-556/21: Lyubetskaya vs. nõukogu.

(1) ELT 2021, L 219I, lk 3.

(2) ELT 2021, L 219I, lk 70.
3.

Kolmas väide, et hageja arvates on vaidlusalustes otsustes on tehtud ilmseid hindamisvigu ja moonutatud faktilisi asjaolusid.
1.

Esimene väide, et rikutud on projektis osalemise rangemate tingimuste tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet ja neid tingimusi on valesti kohaldatud. — Hageja väidab, et kostja ei saa tugineda mittesiduvast dokumendist tulenevatele kohustustele, kuna lepingu pooled ei teadnud dokumendi olemasolust ega nõustunud seda kunagi kasutama. — Seejärel väidab hageja, et kostja tugines sellest mittesiduvast dokumendist tulenevatele kohustustele, rikkudes kõnealust toetuslepingut. — Samuti väidab hageja, et kostja rikkus tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtet, viidates rangemate vorminõuete kohaldamisele, mis tulenevad dokumendist, mis koostati alles pärast seda, kui toetusleping oli allkirjastatud.
—

tühistada vaidlustatud otsus osas, milles apellatsioonikoda on mitut faktiviga tehes, õigusnormi rikkudes ning hea halduse kohustust rikkudes teinud kaalutlusvea, asudes seisukohale, et ELi kaubamärki MY BOYFRIEND IS OUT OF TOWN nr 11 352 804 ei ole vaidlusalusel ajal klassidesse 41 ja 43 kuuluvate asjaomaste teenuste jaoks tegelikult kasutatud;
—

Nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine, kuna on tuvastatud, et puudub eristusvõime;
2.

Teine väide, et on rikutud aluslepingute kohaldamist käsitlevaid sätteid, mille põhjenduseks esitatakse järgmised argumendid: muudatust kontrolliti kui standardmuudatust, kuigi tegemist oli selliste muudatuste hulka kuuluva muudatusega, mida käsitletakse delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 14 lõike 1 punktide c ja d ning vastavate sätete (eelkõige artiklite 15, 17 ja 55) ning rakendusmääruse (EL) 2019/34 (3) tähenduses muudatusena „liidu tasandil“; muudatus on lisaks rakendusmääruse artikli 6 sätetele vastuolus tõelevastavuse üldpõhimõttega vabatahtliku märgistamise valdkonnas, kuivõrd sellega kaasneb nõue, et Requena omavalitsusüksuse territooriumi loetakse „väiksemaks geograafiliseks üksuseks“, ning tarbijate õigusega, et nad saavad toote päritolu kindlaks määrata (määruse (EL) nr 1308/2013 (4) artikkel 120 ning delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 55 lõiked 1 ja 3); muudatus on vastuolus õigustega, mille hageja ühenduse tootjad on omandanud nimetuse CAVA DE REQUENA ligi 40 aastat kestnud jätkuva kasutamise käigus ning õigusliku alusega, millel need õigused põhinevad (Tribunal Supremo (Hispaania kõrgeim kohus) kohtuotsus nr 1893/1989 ning 1991. aasta rakendusmäärus), ning on vastuolus delegeeritud määrusega (EL) 2019/33, mille artikkel 40 kehtestab viitega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 119 kohustuse märkida etiketil päritolu, mille jaoks ei piisa vaid postiindeksist, nagu väidetakse; muudatus on vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega, arvestades teisi Cava tootjaid, kellel on omakorda „väiksem geograafiline üksus“ ning võimalus märkida tarbijate jaoks toote geograafiline päritolu; muudatus on vastuolus Euroopa Kohtu praktikaga seoses turule juurdepääsuga, mis on välja töötatud kaupade vaba liikumise valdkonnas (ELTL artikkel 34 jj), ning teeb võimalikuks, et taotlus tekitab kumulatiivse mõju Cava turul, mis on ELTL artikliga 101 vastuolus olev olukord.
1.

Esimene väide, et kostja rikkus õigusnormi ja tegi ilmse hindamisvea, kui ta väitis, et asjaomane riigiabi kuulub päästmis- ja ümberkorraldamissuuniste esemelisse kohaldamisalasse, määramata nõuetekohaselt kindlaks, kas hageja raskused on nendega ise toime tulemiseks liiga tõsised ja kas need on olemuslikud või tulenevad omavolilisest kulude paigutusest kontsernis, kuhu ta kuulub.
3.

Kolmas väide, et otsus on ebaproportsionaalne Illumina olemasolevate lepinguliste kohustuste käsitamisel ja/või et komisjon ei ole esitanud adekvaatseid põhjuseid, mida nõuavad ELTL artikkel 296 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 41. Nimelt: — komisjoni põhjenduskäik on tautoloogiline ja seetõttu rikub ta kohustust oma otsuseid adekvaatselt põhjendada. — Otsuse mõte on Illuminalt ebaproportsionaalselt nõuda, et viimane rikuks oma olemasolevaid lepingulisi kohustusi anda mõnele finantsinstrumendi valdajale teavet.
—

mõista kostjatelt välja (i) 1 127,66 eurot, mis peeti kinni olukorras, kus puudus igasugune individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti otsus sissenõudmise kohta; (ii) 9 250,05 eurot, mis on kinni peetud 2021. aasta mai, juuni, juuli, augusti ja septembri eest, ning (iii) 1 euro ex aequo et bono, et hüvitada mittevaraline kahju, mida hageja kandis OLAFi õigusvastaste toimingute tõttu uurimismenetluses OF/2016/0928/A1, mis viimaks viis hageja ametist tagandamiseni;