ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ET Euroopa Liidu Teataja C 347/36

4. augustil 2017 esitatud hagi – Ruiz Sacristán ja Arias Mosquera versus komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-503/17)

(2017/C 347/46)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hagejad: Jaime Ruiz Sacristán (Cuauhtémoc, Mehhiko), José María Arias Mosquera (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid B. Gutiérrez de la Roza Pérez, P. Rubio Escobar, R. Ruiz de la Torre Esporrín ja B. Fernández García)

Kostjad: Euroopa Komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul tühistada:

— Ühtse Kriisilahendusnõukogu 7. juuni 2017. aasta täitevistungil vastu võetud otsus SRB/EES/2017/08, millega võeti vastu finantsasutuse Banco Popular Español, A.S. kriisilahendusskeem;

— komisjoni 7. juuni 2017. aasta otsus (EL) 2017/1246, millega võeti vastu Banco Popular Español, A.S. kriisilahendusskeem.

Väited ja peamised argumendid

Väited ja peamised argumendid on samad, mis on esitatud kohtuasjades T-478/17, Mutualidad de la Abogacía y Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-481/17, Fundación Tatiana Pérez de Guzmán y Bueno y SFL vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-482/17, Comercial Vascongada Recalde vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-483/17, García Suárez jt vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-484/17, Fidesban jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-497/17, Sáchez del Valle y Calatrava Real State 2015 vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu ning T-498/17, Pablo Alvarez de Linera Granda vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu.
—

Teine väide, et vaidlustatud otsus on õigusvastane, sest see kinnitab hindamiskomitee (CORAP) arvamuses toodud järeldust, asendades hindajate hinnangu enda hinnanguga.
—

Hageja väidab, et komisjon rikkus hageja menetlusõigusi, kuna ta võttis vaidlustatud otsuse vastu juba üksnes esialgse uurimise järel, kuigi ta on kohustatud algatama ametliku uurimismenetluse. Hageja väidab selles osas, et kui komisjon oleks hinnanud tema käsutuses olevat teavet ja andmeid nõuetekohaselt, siis oleks tal pidanud tekkima kahtlus, kas Saksamaa poolt Jugendherberge Berlin Ostkreuz gGmbH (jt.)-le antud maksuvälised abimeetmed on kooskõlas liidu õigusega.
—

Hagejad väidavad, et vaidlustatud määruse vastuvõtmine rikub nende õiguspäraseid ootusi osas, kus see ei ole kooskõlas prioriteetsuse määramise juhisega. Täpsemalt väidavad hagejad, et nPB prioriseerimine ja XIV lisasse kandmine rikkus nende õiguspäraseid ootusi, et mahukriteeriumi ja rühmitamiskaalutlusi kohaldataks nii, nagu need on sätestatud prioriteetsuse määramise juhises ja üldistes suunistes.
ET Euroopa Liidu Teataja C 357/21

7. augustil 2017 esitatud hagi – Folch Torrela jt versus Ühtne Kriislahendusnõukogu

(Kohtuasi T-524/17)

(2017/C 357/28)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hagejad: Ángel Folch Torrela (Terrassa, Hispaania) ja teised 42 hagejat (esindajad: advokaadid V. Clavell Hernández, C. de Santiago Álvarez ja J. Redondo Martín)

Kostja: Ühtne Kriislahendusnõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

— Tuvastada, et Ühtse Kriisilahendusnõukogu 7. juuni 2017. aasta täitevistungil vastu võetud otsus SRB/EES/2017/08, millega võeti vastu finantsasutuse Banco Popular Español, A.S. kriisilahendusskeem, rikub Euroopa Liidu õigust;

— tühistada seetõttu nimetatud otsus ning hilisemad rakendusaktid, mida Ühtne Kriisilahendusnõukogu ex tunc õigusmõjuga vastu võtab.

Väited ja peamised argumendid

Väited ja peamised argumendid on samad, mis on esitatud kohtuasjades T-478/17, Mutualidad de la Abogacía y Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-481/17, Fundación Tatiana Pérez de Guzmán y Bueno y SFL vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-482/17, Comercial Vascongada Recalde vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-483/17, García Suárez jt vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-484/17, Fidesban jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-497/17, Sáchez del Valle y Calatrava Real State 2015 vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu ning T-498/17, Pablo Álvarez de Linera Granda vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu.
ET Euroopa Liidu Teataja C 357/22

7. augustil 2017 esitatud hagi – Taberna Ángel Sierra jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-525/17)

(2017/C 357/29)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hagejad: Taberna Ángel Sierra, SL (Madrid, Hispaania) ja teised 67 hagejat (esindaja: advokaat P. Rúa Sobrino)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

— tühistada vaidlustatud otsus;

— tunnistada määruse (EL) nr 806/2014 artiklid 18 ja 29 õigusvastaseks ja kohaldamatuks;

— mõista kohtukulud välja Ühtselt Kriisilahendusnõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud Ühtse Kriisilahendusnõukogu 7. juuni 2017. aasta otsuse SRB/EES/2017/08 peale, millega võeti vastu Banco Popular Español, A.S. kriisilahendusskeem.

Väited ja peamised argumendid on samad, mis on esitatud kohtuasjades T-478/17, Mutualidad de la Abogacía y Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-481/17, Fundación Tatiana Pérez de Guzmán y Bueno y SFL vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-482/17, Comercial Vascongada Recalde vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-483/17, García Suárez jt vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-484/17, Fidesban jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-497/17, Sáchez del Valle y Calatrava Real State 2015 vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu ning T-498/17, Pablo Álvarez de Linera Granda vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu.
—

Hageja väidab sellega seoses, et määratud kindlamääraline korrektsioon on alusetu, sest kontrollides ei esinenud puudusi. Teise võimalusena väidab ta, et korrektsioon on ebaproportsionaalne ning palub jätta korrektsiooni määramata; kolmanda võimalusena väidab ta, et juhtumi erilisi asjaolusid ja komisjoni käitumist käesolevas asjas arvestades tuleb määrata korrektsioon määraga 2 %.
ET Euroopa Liidu Teataja C 357/19

7. augustil 2017 esitatud hagi – Corra González jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-511/17)

(2017/C 357/25)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hagejad: José María Francisco Corra González (Madrid, Hispaania) ja veel seitse hagejat (esindajad: advokaadid C. de Santiago Álvarez ja J. Redondo Martin)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

— Tuvastada, et Ühtse Kriisilahendusnõukogu 7. juuni 2017. aasta täitevistungil vastu võetud otsus SRB/EES/2017/08, millega võeti vastu finantsasutuse Banco Popular Español, A.S. kriisilahendusskeem, rikub Euroopa Liidu õigust;

— tühistada seejärel nimetatud otsus ning hilisemad rakendusaktid, mida Ühtne Kriisilahendusnõukogu ex tunc õigusmõjuga vastu võtab.

Väited ja peamised argumendid

Väited ja peamised argumendid on samad, mis on esitatud kohtuasjades T-478/17, Mutualidad de la Abogacía y Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-481/17, Fundación Tatiana Pérez de Guzmán y Bueno y SFL vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-482/17, Comercial Vascongada Recalde vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-483/17, García Suárez jt vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-484/17, Fidesban jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-497/17, Sáchez del Valle y Calatrava Real State 2015 vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu ning T-498/17, Pablo Álvarez de Linera Granda vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu.
1.

Esimene väide, et rikutud on põhjendamiskohustust — Komisjon ei ole põhjendanud, millel põhineb tema järeldus, et seestöötlemise protseduurile loa andmise majanduslikud tingimused on täidetud.
2.

Teine väide puudutab proportsionaalsuse nõuet põhiõiguste rikkumise korral. Hageja on seisukohal, et vaidlusalused meetmed peaksid olema kehtetud, sest need on seatud eesmärki arvestades ebaproportsionaalsed ning riivavad ülemääraselt tema ettevõtlusvabadust ja õigust omandile, mis on ette nähtud vastavalt Euroopa Liidu põhiõigusteharta artiklites 16 ja 17. Ebaproportsionaalsus tuleneb selles, et meetmed hõlmavad kogu mõjutavat majandustegevust ilma muude kriteeriumiteta.
4.

Neljas väide, et võimu on kuritarvitatud, kuna vaidlustatud aktid võeti vastu muude eesmärkide saavutamiseks kui need, millele on viidatud, see tähendab eesmärk kõrvaldada hageja turult, et soodustada muid sellel turul tegutsejaid, ning nende puhul on seega kuritarvitatud võimu.
4.

Neljas väide, et vaidlustatud aktid piiravad põhjendamatult ja ebaproportsionaalselt hageja põhiõigusi ja eelkõige tema õigust omandile, mis on sätestatud EIÕK lisaprotokolli nr 1 artiklis 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 17, tema õigust maine kaitsele, mis on sätestatud EIÕK artiklis 8 ja artikli 10 lõikes 2, süütuse presumptsiooni, mis on kehtestatud EIÕK artiklis 6 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 48, ning tema õigust lahkuda, mille tagab EIÕK protokolli nr 4 artikli 2 lõige 2.
—

tühistada komisjoni 15. märtsi 2017. aasta otsus COMP/D3/PB/2017/026659, millega jäeti vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 andmata luba tutvuda dokumentidega, mis on seotud juhtumiga COMP/SA.17006 – C-27/04 (ex CZ 49/03) – Agrobanka Praha a.s. and GE Capital Bank a.s;
—

Hageja väidab siinkohal, et kostja kohaldas valesti asjakohast kohtupraktikat, mis ei kuulu tema arvates kohaldamisele juhtudel, kui haldustoimik on lõplik. Ühtlasi on riigiabi juhtumite puhul suur avalik huvi saada võimalikult palju teavet kontrollimaks riigi asutusi; samuti peaks ärihuvidel põhinevate argumentide puhul võtma arvesse teistsuguseid kaalutlusi, kui ühinemiste või kartellijuhtumite puhul.
2.

Teine väide, et vaidlustatud otsus on sisuliselt õigusvastane; see väide jaguneb kolmeks osaks. — Esimene osa, mille kohaselt on rikutud võrdsuse põhimõtet, kuivõrd kostja lubas vaidlustatud otsuse ja selle lisa vastuvõtmisega väljaastumise menetluse algatamist ilma, et kodumaalt lahkunud Euroopa kodanikud saaksid avaldada arvamust oma Euroopa kodakondsuse võimaliku kaotamise kohta. Seeläbi rikuti õigust olla ära kuulatud ja avaldada oma arvamust Euroopa tasanditpuudutavatel valimistel hääletamise teel. Vaidlustatud otsus muudab seega kehtivaks teise järgu kodanike kategooria olemasolu, kes on hääletamisõigusest ilma jäetud selle tõttu, et nad on kasutanud oma liikumisvabadust, ning sellest tulenevalt ei järgi see otsus kodanike võrdse kohtlemise põhimõtet. Hagejad leiavad, et Euroopa kodanikke on diskrimineeritud nende elukoha alusel. — Teine osa, mille kohaselt on rikutud ELTL artiklit 203, kuna vaidlustatud otsus näeb ette Suurbritannia ülemeremaade ja –territooriumide välja astumise, ilma et nende elanikud oleksid saanud hääletada Euroopa lepinguga ette nähtud assotsieerimise korrast välja astumise poolt, käsitlemata neid puudutavat ELTL artiklis 203 nimetatud erimenetlust, nii et vaidlustatud otsuses on rikutud ELTL artiklis 199 sätestatud asutamisvabadust. — Kolmas osa, mille kohaselt on rikutud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid, kuna hagejad leiavad, et ebakindla tulemusega läbirääkimiste alustamine väljaastumise lepingu üle mõjutab oluliselt norme, mis reguleerivad õigusi, mis nendel hagejatel on tulenevalt Euroopa kodakondsusest, kuigi nad on korraldanud era- ja perekonnaelu teises liikmesriigis tänu liikumisvabaduse kasutamisele. Vaidlustatud otsus ja selle lisa ei täida seega õigusnormi ootuspärasuse nõudeid, mis on seatud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtetega, ning rikub ka õigust era- ja perekonnaelu austamisele.
3.

Kolmas väide, et vaidlustatud üksikotsus on õigusvastane järgmistel põhjustel: — on rikutud ettenähtavuse, õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõtet ning hea halduse põhimõtet ning nende omandatud õigusi; — on rikutud õigust perekonnale ja õigust haridusele; — on rikutud võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet; — ei ole omavahel kaalutud erinevaid huve ja proportsionaalsuse põhimõtte tagamise vajadust.
—

Esimene väide, et rikutud on ELTL artiklit 266, sest kostja eiras sellega, et võttis vastu 10. oktoobri 2016. aasta otsuse (edaspidi „vaidlustatud otsus“), millega jättis rahuldamata hageja esitatud abitaotluse, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 16. detsembri 2015. aasta otsuse De Loecker vs. SEAE (F-34/15, EU:F:2015:153) põhjendusi. Hageja leiab ka, et kostja rikkus komisjoni juurdlus- ja distsiplinaarameti (IDOC) poolt 14. veebruari 2017. aasta kohtuotsuse Kerstens vs. komisjon (T-270/16 P, ei avaldata, EU:T:2017:74) järel vastu võetud menetlust.
ET Euroopa Liidu Teataja C 347/36

7. augustil 2017 esitatud hagi – SFP Asset Management jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-502/17)

(2017/C 347/45)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hagejad: SFP Asset Management, S.A. (Genf, Šveits), Twenty First Trade Inc. (Panamá, Panama), Merlos Infor, S.L. (Badalona, Hispaania) (esindaja: advokaat J. Gálvez Pascual)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— Tuvastada, et Ühtse Kriisilahendusnõukogu 7. juuni 2017. aasta täitevistungil vastu võetud otsus SRB/EES/2017/08, millega võeti vastu finantsasutuse Banco Popular Español, A.S. kriisilahendusskeem, rikub Euroopa Liidu õigust;

— tühistada seejärel nimetatud otsus ning hilisemad rakendusaktid, mida Ühtne Kriisilahendusnõukogu ex tunc õigusmõjuga vastu võtab.

Väited ja peamised argumendid

Väited ja peamised argumendid on samad, mis on esitatud kohtuasjades T-478/17, Mutualidad de la Abogacía y Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-481/17, Fundación Tatiana Pérez de Guzmán y Bueno y SFL vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-482/17, Comercial Vascongada Recalde vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-483/17, García Suárez jt vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-484/17, Fidesban jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-497/17, Sáchez del Valle y Calatrava Real State 2015 vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu ning T-498/17, Pablo Alvarez de Linera Granda vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu.
ET Euroopa Liidu Teataja C 369/21

11. augustil 2017 esitatud hagi – López Campo jt versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-530/17)

(2017/C 369/32)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hagejad: Mario López Campo (Pontevedra, Hispaania) ja teised kaheksa hagejat (esindaja: advokaat F. Cabadas García)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

— tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 7. juuni 2017. aasta täitevistungil vastu võetud otsus SRB/EES/2017/08, millega otsustati äriühingu Banco Popular Español, A.S. kriisilahendus alates 7. juunist 2017 ning kohustada nimetatud kriisilahendusnõukogu hüvitama hagejatele kahju, mille hüvitamist nad oma hagis nõuavad;

— teise võimalusena tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 7. juuni 2017. aasta otsus SRD/EES/2017/08, millega otsustati äriühingu Banco Popular Español, A.S. kriisilahendusmeetmete kohaldamine alates 7. juunist 2017 ning kohustada nimetatud kriisilahendusnõukogu hüvitama hagejatele kahju summas, mis tuleneb nende aktsiate arvu korrutamisest enne otsuse SRD/EES/2017/08 vastuvõtmist kehtinud noteeritud turuhinnaga.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud Ühtse Kriisilahendusnõukogu 7. juuni 2017. aasta otsuse (SRB/EES/2017/08) peale, millega otsustatakse Banco Popular Español, S.A. kriisilahendus.

Väited ja peamised argumendid on samad, mis on esitatud kohtuasjades T-478/17, Mutualidad de la Abogacía y Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-481/17, Fundación Tatiana Pérez de Guzmán y Bueno y SFL vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-482/17, Comercial Vascongada Recalde vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-483/17, García Suárez jt vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-484/17, Fidesban jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-497/17, Sáchez del Valle y Calatrava Real State 2015 vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu ning T-498/17, Pablo Alvarez de Linera Granda vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu.
ET Euroopa Liidu Teataja C 369/35

30. augustil 2017 esitatud hagi – EIP versus Süüria

(Kohtuasi T-591/17)

(2017/C 369/48)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Investeerimispank (esindajad: P. Chamberlain, T. Gilliams, J. Shirran and F. de Borja Oxangoiti Briones, advokaat D. Arts ja solicitor T. Cusworth)

Kostja: Süüria Araabia Vabariik

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul kohustada Süüriat:

— tasuma kõik tasumisele kuuluvad summad vastavalt Deir Ez Zori piirkonna veevarustust käsitleva laenulepingu artiklitele 3.01, 3.02, 4.01, 9.01 ja 9.02 järgmistes summades: — 404 425,58 eurot, mis võlgnetakse seisuga 25. august 2017 ja mis sisaldab põhisummat, intressi ja lepingulist viivist (arvestatuna alates maksetähtajast kuni 25. augustini 2017); — järgnev lepinguline viivis, mida arvestatakse aastamääras 3,5 % (350 baaspunkti), kuni summa on tasutud; — kõik kohaldamisele kuuluvad maksud, lõivud, tasud ja teenustasud, mida arvestatakse alates maksetähtajast kuni võla täieliku tasumiseni, kaasa arvatud käesoleva menetlusega seotud kulud.

— Igal juhul tasuma võlgnetavad summad maksetega, mille tähtaeg saabub pärast käesoleva hagiavalduse esitamist ja mida Süüria jätab tasumata, hõlmates: — kogu põhisummat ja intressi iga makse kohta; — lepingulist viivist, mida arvestatakse aastamääras 3,5 % (350 baaspunkti), alates iga makse tähtajast kuni summa tasumiseni Süüria poolt.

— Tasuma kõiki käesoleva menetlusega seotud kulusid vastavalt kodukorra artikli 134 lõikele 1.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite.

Esimene ja ainus väide, et Süüria on rikkunud Deir Ez Zori piirkonna veevarustust käsitleva laenulepingu artiklitest 3.01 ja 4.01 tulenevat lepingulist kohustust tasuda laenumakseid Deir Ez Zori piirkonna veevarustust käsitlevas laenulepingus kokkulepitud tähtajal ja Deir Ez Zori piirkonna veevarustust käsitleva laenulepingu artiklist 3.02 tulenevat kohustust tasuda iga tasumisele kuuluva, kuid tasumata laenumakse eest lepingulist viivist, mida arvestatakse lepingus nimetatud aastamääras. Seetõttu on Süüria kohustatud tasuma kõik summad vastavalt Deir Ez Zori piirkonna veevarustust käsitleva laenulepingu artiklitele 3.01, 3.02, 4.01, 9.01 ja 9.02.
1.

Esimene väide, et kuna valikulisuse eelduse hindamisel on tehtud ilmne viga, on jaemüügisektori suhtes kohaldatav Poola maks valesti kvalifitseeritud riigiabiks ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses.
ET Euroopa Liidu Teataja C 369/22

9. augustil 2017 esitatud hagi – Promociones Santa Rosa versus Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-531/17)

(2017/C 369/33)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Promociones Santa Rosa, S.L. (Madrid, Hispaania) (esindaja: advokaat L. Carrión Matamoros)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 7. juuni 2017. aasta otsus SRB/EES/2017/08 (mittekonfidentsiaalne versioon), millega võeti vastu Banco Popular Español, A.S. kriisilahendusskeem, kuna on rikutud määruse (EL) nr 806/2014 artiklit 7, artikli 18 lõiget 1 ja artiklit 20 ning kuna on kunstlikult mõjutatud vahetuid põhjuseid, mille alusel määrati selle äriühingu kriisilahendus.

Väited ja peamised argumendid

Väited ja peamised argumendid on samad, mis on esitatud kohtuasjades T-478/17, Mutualidad de la Abogacía y Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-481/17, Fundación Tatiana Pérez de Guzmán y Bueno y SFL vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-482/17, Comercial Vascongada Recalde vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-483/17, García Suárez jt vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-484/17, Fidesban jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-497/17, Sáchez del Valle y Calatrava Real State 2015 vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu ning T-498/17, Pablo Alvarez de Linera Granda vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu.
2.

Teine väide, et vaidlusaluses otsuses on ekslikult tuvastatud, et Google soosib Google’i võrdlevat ostlemisteenust, kuvades rühmitatud tootereklaame (Shopping Units). — Hagejad märgivad, et vaidlusaluses otsuses on ekslikult tuvastatud, et rühmitatud tootereklaamide ja tasuta üldiste tulemuste erinevalt käsitlemisega kaasneb soosimine, kui diskrimineerimist ei ole. — Samuti märgivad hagejad, et vaidlusaluses otsuses on ekslikult tuvastatud, et tootereklaamid Shopping Units’is on Google’i võrdlevale ostlemisteenusele kasulikud. — Lõpuks märgivad hagejad, et vaidlusalune otsus rikub õiguslikku standardit, mille kohaselt tuleb hinnata Google’i objektiivseid põhjendusi selle kohta, miks kuvati Shopping Units.
3.

Kolmas väide, et vaidlustatud määrus on vastu võetud ultra vires: kostja tegutses ultra vires, kuna Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) on ainuke asutus, kes vastutab seadusjärgselt ainete klassifitseerimise ja reklassifitseerimise eest, nagu on sätestatud määruses nr 1272/2008, (2) mitte aga hageja.
ET Euroopa Liidu Teataja C 357/21

4. augustil 2017 esitatud hagi – Grúas Roxu versus komisjon Ühtne Kriisilahendusnõukogu

(Kohtuasi T-517/17)

(2017/C 357/27)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Grúas Roxu, S.A. (Meres, Hispaania) (esindajad: advokaadid B. Gutiérrez de la Roza Pérez, P. Rubio Escobar, R. Ruiz de la Torre Esporrín, ja B. Fernández García)

Kostjad: Euroopa Komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul tühistada järgmised aktid:

— Ühtse Kriisilahendusnõukogu 7. juuni 2017. aasta täitevistungil vastu võetud otsus SRB/EES/2017/08, millega võeti vastu finantsasutuse Banco Popular Español, A.S. kriisilahendusskeem,

— komisjoni 7. juuni 2017. aasta otsus (EL) 2017/1246, millega võeti vastu Banco Popular Español, A.S. kriisilahendusskeem.

Väited ja peamised argumendid

Väited ja peamised argumendid on samad, mis on esitatud kohtuasjades T-478/17, Mutualidad de la Abogacía y Hermandad Nacional de Arquitectos Superiores y Químicos vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-481/17, Fundación Tatiana Pérez de Guzmán y Bueno y SFL vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-482/17, Comercial Vascongada Recalde vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-483/17, García Suárez jt vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-484/17, Fidesban jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu, T-497/17, Sáchez del Valle y Calatrava Real State 2015 vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu ning T-498/17, Pablo Alvarez de Linera Granda vs. komisjon ja Ühtne Kriisilahendusnõukogu.
2.

Teine väide, mis puudutab 26. aprilli 2017. aasta otsust, käsitleb harta artikli 41 rikkumist ning põhjendamis- ja hoolitsemiskohustuse rikkumist kostja poolt, kuna viimane väidab, et otsus, mille hageja kaebusega vaidlustas, tühistati ja tehti otsus algatada uurimine, ning kostja teeb sellest järelduse, et kahju hüvitamise nõuet ei tule rahuldada. Hageja leiab samuti, et ta tõendas talle eraldiseisva kahju tekitamist, mida ei saa vaidlustatud otsuse tühistamisega hüvitada. Hageja on arvamusel, et kostja peab seega mitte üksnes tühistama kaebusega vaidlustatud otsuse, vaid samuti hüvitama kahju.
2.

Teine väide, et vaidlustatud otsus on põhjendamata, selles on tehtud faktiviga ja rikutud proportsionaalsuse põhimõtet osas, milles sellega jäetakse arvesse võtmata tuvastatud puudustest – eeldusel, et need tõesti esinevad – tuleneva finantskahju täpne summa, mille arvutasid välja Kreeka ametiasutused, võttes seejuures arvesse komisjoni lepitusorgani soovitusi.