ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2011 :9 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(teine ko da)
8. veebruar 2011
Kohtuasi F-95/09
Carina Sk areby
versus
Euroopa Komisjon
Avalik teenistus — Ametnikud — Psühholoogiline ahistamine ülemuse poolt — Personalieeskirjade 
artiklid 12a ja 24 — Abitaotlus — Mõistlik tähtaeg — Tähtaja algus — Kestus
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega C. Skareby sisuliselt palub 
tühistada ko misjoni 4. märtsi 2009 . aasta otsus, millega jäeti algatamata haldusjuurdlus 
tema väidetava psühholoogilise ahistamise ko hta ühe endise ülemuse poolt.
Otsus: Tühistada ko misjoni 4. märtsi 2009 . aasta otsus, millega jäeti algatamata haldusjuurdlus 
hageja väidetava psühholoogilise ahistamise ko hta ühe endise ülemuse poolt. M õista 
kohtukulud välja ko misjonilt.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Hagi — Põhjendatud huvi
(Personalieeskirjad, artikkel 91)
2. Ametnikud — Administratsiooni abistamiskohustus — Rakendamine psühholoogilise a histamise 
valdkonnas — Abitaotluse es itamine — Mõistliku tähtaja järgimine
(Personalieeskirjad, artiklid 12a ja 24 n ing artikli 90 lõige 1)
3. Ametnikud — Administratsiooni abistamiskohustus — Rakendamine psühholoogilise a histamise 
valdkonnas — Abitaotluse es itamine — Esitamise tähtaja algus
(Personalieeskirjad, artikkel 12a)
4. Ametnikud — Administratsiooni abistamiskohustus — Rakendamine psühholoogilise a histamise 
valdkonnas — Abitaotluse es itamine — Mõistliku tähtaja järgimine — Tähtaja kestus
(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 46; personalieeskirjad, artikkel 24)
1. Mis puudutab nii tõsist küsimust nagu psühholoogiline ahistamine, siis tuleb tõdeda, et ametnik, ke s 
väidab, et teda on p sühholoogiliselt ahistatud ning ke s vaidlustab ko htus institutsiooni kee ldumise 
uurida s isuliselt abitaotlust, säilitab p õhimõtteliselt ko htupraktikas hagiavalduse vastuvõetavaks 
tunnistamiseks nõ utud õiguspärase huvi, isegi kui ta ei nõ ua väidetava ahistamisega tekitatud ka hju 
hüvitamist ega haldusjuurdluse algatamist väidetava ahistaja suhtes, ning ku i ahistamine on v äidetavalt 
lõppenud mitu aa stat tagasi.
2 ECLI:EU:F:2011 :9KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-95/09
SKAREBYVS. KOMISJON
Sellist lahendust ko haldatakse esiteks p sühholoogilise ahistamise ku i sellise ra skuse tõttu, ku na 
ahistamisel võib isiku t ervisele olla väga laastav m õju. Väidetaval psühholoogilise ahistamise ohvril 
säilib põhjendatud huvi, sõltumata sellest, ka s ahistamine jätkub või kas kõn ealune isik esitab – j a 
isegi kui tal on l ihtsalt õigus või kavatsus esitada – t eisi, eelkõige ka hju hüvitamise nõ udeid seoses 
psühholoogilise a histamisega. A dministratsiooni p oolt p sühholoogilise a histamise v õimalik 
tunnistamine ku i selline võib ka sulikult mõjuda ahistatud isiku p aranemisele raviprotsessi käi gus.
(vt punktid 23, 25 j a 26)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 30. november 2009 , kohtuasi F-80/08: Wenig vs. komisjon (punkt 35).
2. Mõistliku t ähtaja järgimist nõ utakse kõ igil õigusaktides o tseselt sätestamata juhtudel, ku i 
õiguskindluse p õhimõtte või õiguspärase oo tuse kai tse p õhimõttega ei sobi ko kku s ee, ku i 
olemasolevate õigussuhete stabiilsust ohustades ei ole liidu institutsioonide ning füüsiliste ja juriidiliste 
isikute toimingutele seatud mingeid ajalisi piiranguid.
Osas, m illes väidetava p sühholoogilise abistamise tõttu e sitatud a bitaotluse ee smärk on s elle 
tuvastamine, et ametnik või teenistuja on õ igusvastaselt ja süüliselt käi tunud ning ku i ei ole välistatud, 
et selline käi tumine võib vajadusel tuua kaa sa asjaomase institutsiooni vastutuse, ku na ahistamine 
toimus väidetava ahistaja poolt tööülesannete täitmise käi gus, on s ellisele käi tumisele viitav abitaotlus 
õiguslikult seotud ka hju h üvitamise nõ udega, m ille ad ministratsioonile on e sitanud a metnik 
personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 alusel. Kahju hüvitamise valdkonn as aga nõ utakse ko htupraktikas, 
et järgitaks tähtaega, mis pe ab olema „mõistlik”. Seega pe ab samuti tõdema, et ametnikule ke htib 
tähtaeg abitaotluse esitamiseks psühholoogilise ahistamise asjas.
(vt punktid 41, 43 j a 44)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 6. juuli 2004 , kohtuasi T-281/01: Huygens vs. komisjon ( punktid 42 ja 46–48); 5. oktoober 
2004 , kohtuasi T-144/02: Eagle jt vs. komisjon (punktid 57 ja 66).
Avaliku T eenistuse Kohus: 11. mai 2010 , kohtuasi F-30/08: Nanopoulos vs. komisjon ( punkt 117), mille pe ale on 
esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Ü ldkohtusse, ko htuasi T-308/10 P; 9. juuli 2010 , ko htuasi F-91/09: 
Marcuccio vs. ko misjon ( punkt 32), mille pe ale on e sitatud apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Ü ldkohtusse, 
kohtuasi T-450/10 P.
3. Personalieeskirjade artikli 12a lõike 3 ko haselt on p sühholoogiline ahistamine käi tumine, mis leiab 
aset aja jooksul, on ko rduv või süstemaatiline. Definitsiooni kohaselt on p sühholoogiline ahistamine 
kestev ri kkumine, see toimub tingimata aja jooksul ning ee ldab ko rduva või süstemaatilise käi tumise 
olemasolu selleks, et ahistamist saaks lugeda t oimep anduks. Lisaks v õivad a histamise sümptomid 
ilmneda a lles teatud aja m öödudes esimestest ahistamisjuhtudest või sellest, m il ahistamise ohver 
nende tegude ulatusest täielikult aru saab, kuna ohvril on pe alegi tihti vaja aega, et mõista, mis temaga 
on toimunud, ning et ahistaja mõju alt pääseda.
Võttes arvesse psühholoogilise ahistamise eripära n ing õiguskindluse nõ uet, tundub seetõttu ko hane 
tugineda ai nult objektiivsetele kri teeriumidele, võttes psühholoogilise ahistamise asjas abitaotluse 
esitamise tähtaja alguseks v äidetava ahistaja poolt toime p andud ahistamise viimase ep isoodi v õi 
vähemalt ajahetke, mil väidetav ahistaja ei saa e nam o ma ohvrit ahistada, ning seda s õltumata nii 
sellest, ka s ahistamise ohver on t eadlik või on e ndale teadustanud psühholoogilise ahistamise erinevaid
ECLI:EU:F:2011 :9 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-95/09
SKAREBYVS. KOMISJON
 episoode, ku i ka t eost, m illega väidetava psühholoogilise ahistaja ku ritarvitav käi tumine omandab 
sellest hetkest „kestva” või „süstemaatilise” olemuse, mida nõ utakse selleks, et selline ahistamine 
loetaks toime p anduks.
(vt punktid 47 ja 49)
4. Arvestades a metnike ka hju h üvitamise nõ ude ja p sühholoogilisele a histamisele t ugineva 
abistamistaotluse vahelist õiguslikku s eost, ning ku i puuduvad a sjakohased põhjused sellise võrdluse 
kõrvalejätmiseks, tuleb esiteks tõdeda, et abitaotluse esitamise tähtaeg pe ab olema m õistlik, teiseks 
sarnaselt Euroopa Kohtu põhikirja artiklis 46 e tte nähtud tähtajaga tuleb viieaastast tähtaega pidada 
põhimõtteliselt m õistlikuks s elleks, et ad ministratsiooni saaks t õhusalt teavitada p sühholoogilisest 
ahistamisest ning paluda tema abi, nõudes eelkõige sellekohase haldusjuurdluse algatamist. Selline aeg 
võimaldab ü helt p oolt ad ministratsioonil täielikult täita o ma h oolitsemiskohustusest n ing 
personalieeskirjade artiklist 24 t ulenevaid ko hustusi, võttes vajadusel omal algatusel mee tmeid, ning 
annab asjaomasele isikule piisavalt pika a javahemiku e sitada o ma etteheiteid ad ministratsioonile; 
samuti võimaldab see v õtta arvesse psühholoogilise ahistamise mõistega seotud eripära, st asjaolu, et 
esiteks võivad a histamise sümptomid ilmneda a lles teatud aja möödudes esimestest ahistamisjuhtudest 
ning teiseks on o hvril pealegi tihti vaja aega, et mõista, mis temaga on t oimunud, ning et ahistaja mõju 
alt pääseda.
Analoogiliselt ametnike ka hju h üvitamise hagidega ei saa s eda v iieaastast tähtaega abitaotluse 
esitamiseks s amas vaadelda ra nge ja puutumatu tähtajana. Kuigi psühholoogilise ahistamise asjas 
viieaastase tähtaja jooksul esitatud abitaotlus on p õhimõtteliselt vastuvõetav, võib olukord o lla 
teistsugune erilistel asjaoludel, mida t uleb hinnata vastavalt asja olulisusele huvitatud isiku jaoks, selle 
keerukusele ja asjaomase isiku käi tumisele.
(vt punktid 53 ja 54)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 4. november 2008 , kohtuasi F-87/07: Marcuccio vs. komisjon (punkt 30).