ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kohtuasi T-381/02

Confederation generale des producteurs de lait de brebis et des industriels de roquefort

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

„Määrus nr 1829/2002 — Päritolunimetuse registreerimine — „feta” — Tühistamishagi — Õigus olla kohtumenetluses pool — Vastuvõetamatus”

Esimese Astme Kohtu määrus (kolmas koda), 13. detsember 2005 II-5339

Määruse kokkuvõte

Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Määrus geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta – Hagi, mille esitas teises liikmesriigis kui „feta” juustu päritoluriigis asuv kutsealadevaheline organisatsioon, mis tegeleb kollektiivsete huvide kaitsmisega – Vastuvõetamatus

(EÜ artikli 230 neljas lõige; nõukogu määrus nr 2081/92; komisjoni määrus nr 1829/2002)

Kutsealadevahelise organisatsiooni, kuhu kuuluvad Fédération régionale des syndicats des éleveurs de brebis (piirkondlik lambakasvatajate ametiühingute ühendus) ja Fédération des syndicats des industriels de roquefort (roquefort'i juustu tootjate ametiühingute ühendus) esitatud tühistamishagi määruse nr 1829/2002 peale, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/96 lisa seoses kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registreerimisega määruse nr 2081/92 artikli 17 alusel, on vastuvõetamatu osas, mis puudutab nimetuse „feta” kaitstud päritolunimetusena registreerimist rubriikide „juustud” ja „Kreeka” all.

Ühelt poolt kujutab see määrus nimelt endast üldkohaldatavat meedet EÜ artikli 249 teise lõigu tähenduses, mistõttu see kuulub kohaldamisele objektiivselt määratletavates olukordades ning sellest tulenevad õiguslikud tagajärjed abstraktselt määratletud isikute ringile, tunnustades kõigi ettevõtjate õigust, kelle tooted vastavad ettenähtud geograafilistele ja kvaliteedinõuetele, turustada oma toodangut kõnealuse nimetuse all ning keelates selle kõigile ettevõtjatele, kelle toodang ei vasta asjaomastele nõuetele. Selline üldine kohaldatavus tuleneb lisaks sellele ka kõnealuse määruse eesmärgist kaitsta nõuetekohaselt registreeritud geograafilisi tähiseid ja päritolunimetusi kõigi suhtes ja kogu Euroopa Ühenduses. Teiselt poolt ei ole välistatud, et oma olemuselt ja ulatuselt normatiivne säte võib konkreetset füüsilist või juriidilist isikut isiklikult puudutada ja seetõttu võib kutseühing teatud tingimustel oma liikmete huvide kaitseks ja esindamiseks tühistamishagi esitada ka siis, kui see ei mõjuta ühingu põhikirjalisi huve; käesoleval juhul ei ole see nii.

Esiteks ei anna asjaomane määrus nr 2081/92 mingeid konkreetseid menetluslikke õigusi sellistele ühingutele. Lisaks ei sätesta nimetatud määrus üksikisikutele ühenduse tasandil spetsiifilisi menetluslikke tagatisi.
Keywords

Summary



Keywords

Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Teatud kategooria füüsiliste ja juriidiliste isikute üldisi huve esindava ühenduse esitatud hagi – Tingimus – Selle liikmete õigus olla kohtumenetluse pool enda nimel – Endiste liikmete õiguse olla kohtumenetluse pool arvestamine – Välistamine

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

Summary

Teatud kategooria isikute kollektiivsete huvide kaitseks asutatud ühendust ei saa pidada selle kategooria üldisi huve puudutava meetme poolt otseselt ja isiklikult puudutatuks EÜ artikli 230 neljanda lõigu tähenduses, ja järelikult ei ole tema poolt oma liikmete nimel esitatud tühistamishagi vastuvõetav, kui liikmetel puudub individuaalne kaebeõigus. Selles osas ei saa nõustuda, et isiku varasem kuulumine ühendusse võimaldaks ühendusel tugineda selle isiku võimalikule tegevusele. Sellise põhjendusega nõustumine tähendaks ühendusele teatava kestva kaebeõiguse andmist ja seda vaatamata sellele, et kõnealune ühendus ei saa enam väita, et ta esindab endise liikme huve.

(vt punktid 27 ja 32)
155

Esiteks tuleb kõigepealt meenutada, et määruse nr 753/2002 artikli 36 lõike 2 teises lõigus on sätestatud, et määruses loetletud tingimustel võib „teatavatele geograafilistele tähistele” anda homonüümia erandi, ning et teiseks on artikli 36 lõike 3 viimases lõigus sõnaselgelt sätestatud, et geograafilised tähised, millele on antud homonüümia erand ja mis täidavad sama artikli lõikes 2 kehtestatud tingimusi, „on sätestatud VI lisas”. Sellest tuleneb, et geograafilise tähise, millele on antud homonüümia erand, loetlemine VI lisas ei ole pelgalt informatiivne ja valikuline, vaid kujutab endast siduvat formaalsust ning eeldab, et eelnevalt kontrollitaks geograafilise tähise vastavust määruse nr 753/2002 artikli 36 lõike 3 teises lõigus loetletud tingimustele ning samuti praktilistele tingimustele, mille eesmärk on tagada, et homonüümsed geograafilised tähised oleksid üksteisest eristatud. Vastupidi hagejate väidetele on selline tõlgendus ainsana kooskõlas kõnealuse määruse artikli 36 lõike 3 ülesehituse ja sõnastusega, ja seda eeskätt põhjusel, et artikli 36 lõike 3 teist lõiku kui erandit sellest põhimõttest, mis asub artikli 36 lõike 3 esimeses lõigus, mille kohaselt kolmanda riigi geograafilised tähised ei tohi põhjustada segiajamist mpv-kvaliteetveini kirjeldamiseks kasutatava geograafilise tähisega, tuleb tõlgendada kitsalt.
Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Ühenduse institutsioonide õigustalituste arvamuste esitamine Esimese Astme Kohtule – Tingimused

2. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Isikliku puutumuse nõude contra legem tõlgendus – Lubamatus

(EÜ artikkel 230, neljas lõik)

3. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Euroopa Parlamendi juhatuse akt, millega muudetakse eelarvepunkti assigneeringute kasutamist fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete poolt – Fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete hagi – Vastuvõetamatus

(EÜ artikkel 230, neljas lõik)

Summary

1. Avaliku huviga – mis seisneb institutsioonide õiguses kasutada nende õigustalituste täiesti sõltumatult antud arvamusi – oleks vastuolus, kui lisaks nendele isikutele, kelle palvel sisemised dokumendid on koostatud, saaksid neid dokumente Esimese Astme Kohtu menetluses olevas asjas ilma selle institutsiooni loata või ilma kõnealuse kohtu nõudeta esitada ka muud isikud.

(vt punkt 34)

2. EÜ artikli 230 neljanda lõigu sõnastusest ja väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et füüsiline või juriidiline isik võib algatada menetluse sellise otsuse tühistamiseks, mille adressaadiks ta ei ole, üksnes siis, kui see otsus puudutab teda nii otseselt kui isiklikult, ning seega ei saa viimati nimetatud EÜ asutamislepingust selgelt tulenevat tingimust selle sätte tõlgendamisel eirata, ilma et ületataks ühenduse kohtule EÜ asutamislepinguga antud pädevust.

(vt punkt 62)

3. Muud isikud peale nende, kellele otsus on adresseeritud, saavad üksnes siis väita, et see otsus puudutab neid isiklikult, kui viimane mõjutab neid teatud neile eriomaste tunnuste või neid iseloomustavate faktiliste asjaolude tõttu, mis neid kõigist teistest eristavad, ning seeläbi individualiseerib neid sarnaselt selle otsuse adressaadiga.

Selles osas kohaldatakse Euroopa Parlamendi juhatuse akti, mis muudab neid tingimusi, mille alusel fraktsioonid ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed võivad kasutada eelarvepunkti assigneeringuid, üldiselt ja tulevikus nii fraktsioonilise kuuluvusega kui kuuluvuseta parlamendiliikmetele . Seega mõjutab otsus nii tulevasi fraktsioone ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmeid kui ka neid, kes olid parlamendiliikmed otsuse vastuvõtmise ajal, ning seetõttu ei puuduta see neist kedagi isiklikult. Ka fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete seisund iseenesest ei individualiseeri hagejaid sarnaselt selle otsuse adressaatidega.

(vt punktid 63, 65 ja 66)
Keywords

Summary



Keywords

Euroopa Kohus – Esimese Astme Kohus – Täielik pädevus – Täieliku pädevuse teostamine tühistamishagi puhul – Täieliku pädevuse hagi kui sõltumatu õiguskaitsevahendi puudumine

(EÜ artikkel 229, EÜ artikkel 230 viies lõik, EÜ artikkel 231; nõukogu määrus nr 17, artikkel 17)

Summary

„Täieliku pädevuse hagi” ei ole asutamislepingu järgi sõltumatu õiguskaitsevahend. EÜ artikkel 229 sätestab vaid, et määrused, mis võetakse vastu asutamislepingu sätete alusel, võivad anda Euroopa Kohtule täieliku pädevuse selliste määrustega ette nähtud karistuste ümbervaatamiseks.

Mitmed EÜ artikli 229 alusel vastu võetud määrused annavad ühenduse kohtule karistuse täieliku ümbervaatamise pädevuse. Määruse nr 17 artikkel 17 näeb täpsemalt ette, et „Ühenduse kohtul on [EÜ] artikli [229] tähenduses täielik pädevus vaadata läbi otsused, millega komisjon on määranud trahvid või karistusmaksed […]”. Esimese Astme Kohtul on õigus EÜ artiklis 229 ja määruse nr 17 artiklis 17 talle antud täieliku pädevuse alusel hinnata trahvisumma kohasust. Toetudes oma täielikule pädevusele, ei ole ühenduse kohtu pädevus piiratud vaid EÜ artiklis 231 sätestatud õigusega tühistada vaidlustatud otsus, vaid tal on õigus muuta sellise otsusega määratud karistust.

Ühenduse kohus võib sellist täielikku pädevust teostada siiski vaid ühenduse õigusaktide, ja veel täpsemalt tühistamishagide, läbivaatamise käigus. Tegelikult EÜ artikliga 229 üksnes laiendatakse pädevust, mis ühenduse kohtul on EÜ artikli 230 alusel esitatud hagide läbivaatamisel. Järelikult hagi, milles ühenduse kohtul on palutud teostada täielikku pädevust ja ümber vaadata otsus, millega on määratud karistus, sisaldab või hõlmab tingimata ka taotlust selle otsuse täielikuks või osaliseks tühistamiseks. Seetõttu tuleb sellise hagi esitamisel järgida EÜ artikli 230 viiendas lõigus sätestatud tähtaegu.

(vt punktid 22–25)
Keywords

Summary



Keywords

Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Vastuvõetavuse tingimused – Menetlusse astuja esitatud taotlus – Menetlusse astuja ei ole vaidlusalust akti vaidlustanud – Vastuvõetamatus

(EÜ artikkel 242 ja EÜ artikkel 243; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 104 lõike 1 esimene lõik)

Summary

Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 104 lõike 1 esimesest lõigust tuleneb, et taotlus peatada institutsiooni õigusakti kohaldamine EÜ artikli 242 alusel on vastuvõetav vaid juhul, kui taotleja on esitanud Esimese Astme Kohtule hagi selle vaidlustamiseks.

Põhikohtuasja menetlusse astujal ei ole õigust vaidlustatud akti kohaldamise peatamise taotlust esitada, kui ta ise ei ole seda akti vaidlustanud.

Selline taotlus on vastuvõetamatu isegi siis, kui see on esitatud EÜ artikli 243 alusel, kuna selle eesmärgiks on siiski artiklis 242 sätestatud meede; menetlusse astujal ei ole lubatud minna mööda kodukorra konkreetses sättes sisalduvatest normidest, eelistades nendele põhjendamatult teisi kodukorra norme.

(vt punktid 18, 20 ja 21)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Kaebemenetlus – Ühenduse kohtusse esitatud hagi – Asjaomase intellektuaalomandiõiguse üleminek – Õiguse varasema omaniku asendamine õigusjärglasega – Esimese Astme Kohtu määruse andmise vajadus

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artiklid 115 ja 116; nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 63)

Summary

Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikoja vastulausemenetluses tehtud otsuse peale esitatud hagis käsitletava intellektuaalomandiõiguse ülemineku korral võib lubada määrusega selle õiguse uuel omanikul, kes on apellatsioonimenetluses osalenud poole õigusjärglane, asuda õiguse loovutaja asemele Esimese Astme Kohtu menetluses tingimusel, et selle õiguse varasemal omanikul puuduvad selles osas vastuväited ning et Esimese Astme Kohus, olles küsinud arvamust teistelt menetluspooltelt, otsustab, et see on vajalik.

Kuna Euroopa Kohtu põhikirjas ja Esimese Astme Kohtu kodukorras puuduvad sätted, mis selgesõnaliselt reguleeriksid poole asendamist, siis tuleb analoogia alusel kohaldada kodukorra artikleid 115 ja 116. Iseäranis peab õigusjärglane nõustuma kohtuasja staadiumiga ajal, kui ta asub poole asemele.

(vt punktid 8 ja 9)
Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Ühenduse kohtu pädevus – Kohtu ettekirjutus asutusele – Lubamatus

(EÜ artikkel 230)

2. Tühistamishagi – Hagi otsuse vastu, millega jäeti varasem akt tagasi võtmata või muutmata – Vastuvõetavuse hindamine seoses võimalusega vaidlustada vaidlusalune akt – Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) välisjuurdluse aruanne – Vastuvõetamatus

(EÜ artikkel 230; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 1073/1999 artikkel 9)

Summary

1. EÜ artikli 230 alusel teostatava õiguspärasuse kontrolli raames ei ole ühenduse kohtul pädevust anda ühenduse institutsioonidele korraldusi.

(vt punkt 26)

2. Kui vaidlusaluse aktiga keeldutakse millestki, siis tuleb tühistamishagi esitamise korral lähtuda selle akti hindamisel taotluse liigist, millele aktiga vastati. Täpsemalt, ühenduse institutsiooni keeldumine akti tagasi võtmast või muutmast ei ole iseenesest akt, mille seaduslikkust saab EÜ artikli 230 alusel kontrollida, vaid nimetatud sätte alusel saab vaidlustada seda akti ennast, mida ühenduse institutsioon keeldus tagasi võtmast või muutmast.

Euroopa Pettustevastase Ameti peadirektori kirja, millega teavitati hagejat võimatusest vaadata läbi tema kaebus välisjuurdluse kohta koostatud haldusaruande vastu, ei saa käsitleda hagi esemeks oleva otsusena, kuna see aruanne ei ole akt, millest tuleneks hagejale tema huve kahjustavaid kohustuslikke õiguslikke tagajärgi, vaid see on soovitus või arvamus, millest kohustuslikke õiguslikke tagajärgi ei tulene.

(vt punktid 30–33)
Keywords

Summary



Keywords

Tühistamishagi – Vaidlustatavad aktid – Mõiste – Siduvate õiguslike tagajärgedega aktid – Ettevalmistavad aktid – Komisjoni otsus kaasata ravimpreparaatide komitee põhjendatud arvamuse saamiseks – Akt, mis on nõuandva menetluse ettevalmistav etapp – Välistamine

(EÜ artikkel 230;Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/83, artikkel 30)

Summary

Toimingud ja otsused, mille peale saab esitada tühistamishagi EÜ artikli 230 tähenduses, on üksnes siduvaid õiguslikke tagajärgi tekitavad meetmed, mis puudutavad hageja huve. Toimingute või otsuste hulgas, mis tehakse mitmeastmelise, eelkõige asutusesisese menetluse käigus, võib vaidlustada vaid selliseid meetmeid, mis väljendavad institutsiooni lõplikku seisukohta kõnealuse menetluse lõpul, seevastu vahemeetmeid, millega valmistatakse ette lõppotsust, ei saa vaidlustada. Olukord oleks teistsugune vaid siis, kui ettevalmistava menetluse käigus tehtavad toimingud ja otsused vastaksid mitte ainult vaidlustatava akti õiguslikele kriteeriumidele, vaid lisaks oleksid lõpptulemuseks teatud muus menetluses kui see, mille eesmärk on luua institutsioonile eeldused põhiküsimuse lahendamiseks.

Komisjoni otsus kaasata direktiivi 2001/83 inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta artikli 30 alusel ravimpreparaatide komitee, et saada temalt põhjendatud arvamus toote omaduste kokkuvõtte ühtlustamise küsimuses, ei ole seega vaidlustatav akt. See otsus ei väljenda institutsiooni lõplikku seisukohta ega ole lõpptulemuseks teatud muus menetluses kui see, mille eesmärgiks on luua eeldused ühtlustamist puudutava otsuse tegemisele, vaid piirdub nõuandva menetluse algatamisega ning on ainult selle menetluse ettevalmistav etapp.

(vt punktid 21–23, 26)
Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Menetlusse astumine – Huvitatud isikud – Juriidilise isiku õigusteta üksuse menetlusse astumise taotlus – Tingimused

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 40 teine lõik ja artikli 53 esimene lõik)

2. Menetlus – Menetlusse astumine – Huvitatud isikud – Esindusühendus, mille eesmärgiks on oma liikmete huvide kaitse – Vastuvõetavus kohtuasjades, milles tõusetuvad liikmeid puudutada võivad põhimõttelised küsimused

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 40 teine lõik ja artikli 53 esimene lõik)

Summary

1. Euroopa Kohtu põhikirja artikli 40 teise lõigu alusel, mida selle põhikirja artikli 53 esimese lõigu alusel kohaldatakse Esimese Astme Kohtule, võivad menetlusse astuda mitte üksnes liikmesriigid ja ühenduse institutsioonid vaid ka kõik isikud, kellel on põhjendatud huvi kohtuasja tulemuse vastu.

Kuigi üksused, mis ei ole juriidilised isikud, võivad saada loa menetlusse astuda, peavad neil sellegipoolest esinema juriidilise isiku põhitunnused, eelkõige kasvõi piiratud autonoomia ja vastutus.

2. Juriidilise isiku minimaalsetele põhitunnustele ei vasta ühendus, mis ei ole juriidiline isik, mis ei ole registreeritud ja mis üksnes ühendab Euroopas asutatud suurtes äriühingutes töötavaid ettevõttejuriste, on moodustatud oma asutajate mitteformaalse otsusega, tal puudub põhikiri ja ta kujutab endast üksnes foorumit info ja praktiliste kogemuste vahetamiseks ning tema liikmeid huvitavate teemade arutamiseks.

(vt punktid 16–19)

3. Euroopa Kohtu põhikirja artikli 40 teise lõigu alusel, mida selle põhikirja artikli 53 esimese lõigu alusel kohaldatakse Esimese Astme Kohtule, võivad esindusühendused, kelle eesmärgiks on oma liikmete õiguste kaitse, menetlusse astuda kohtuasjades, milles tõusetuvad nende liikmeid puudutada võivad põhimõttelised küsimused. Täpsemalt võib sellisel ühendusel lubada menetlusse astuda siis, kui ta esindab arvestatavat hulka asjaomases valdkonnas tegutsevaid ettevõtjaid, tema eesmärkide hulka kuulub oma liikmete huvide kaitse, kohtuasjas võib tõusetuda asjaomase valdkonna toimimist mõjutavaid põhimõttelisi küsimusi ja seega võib kohtuasja tulemus oluliselt mõjutada tema liikmete huve.

4. Ühendust, millel on vaid 25 liiget, et saa lugeda piisavalt suure hulga ettevõttejuristide valdkonnas tegutsevate isikute esindajaks. Kuna puudub põhikiri, on võimatu kindlaks teha, kas ta eesmärgiks on tõepoolest hoolitseda oma liikmete huvide kaitsmise eest.

Esimese Astme Kohtu menetletavas kohtuasjas tühistamistaotluse esemeks olev konkreetne akt ei mõjuta ühenduse liikmeid otseselt, kuna see ei puuduta otseselt nende esindatud äriühinguid, seetõttu ei saa neil olla otsene ja tegelik huvi vaidlustatud akti suhtes, vaid neil on üksnes huvi esitatud fakti- ja õigusväidete vastu.

(vt punktid 21–23)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, mis koosneb eranditult märkidest ja tähistest, millega võib tähistada kauba omadusi – Märk, millel võib olla mitu tähendust – Registreerimisest keeldumine, kui vähemalt üks võimalikest tähendustest on kirjeldavat laadi

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt c)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutsed keeldumispõhjused – Kaubamärk, mis koosneb eranditult märkidest ja tähistest, millega võib tähistada kauba omadusi – Sõnamärk QUICK-GRIP

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt c)

Summary

1. Sõnamärgi registreerimisest tuleb määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti c alusel keelduda, juhul kui vähemalt üks selle võimalikest tähendustest tähistab registreerimistaotluses osutatud kaupade või teenuste omadust.

(vt punkt 32)

2. Sõnamärki QUICK-GRIP, mille registreerimist taotleti kaupadele, mis kuuluvad Nizza kokkuleppe kohaselt klassi 8 ning hõlmavad käsitööriistu, sealhulgas kinniteid ning nende kaupade osi ja tarvikuid, ei saa ühenduse kaubamärgina registreerida. Nimetatud märgi ja osutatud kaupade vahel on määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punktis c sätestatud keelu kohaldamiseks piisavalt tihe seos, nii et kaubamärk võimaldab asjaomasel tarbijaskonnal, st inglise keelt valdaval ühenduse keskmisel tarbijal viivitamatult ja täiendava kaalumiseta hoomata, et asjaomased kaubad kinnitavad lihtsalt ja kiiresti, seega sõnade „quick” ja „grip” kasutamine ei nõua tarbijalt ei kujutlusvõimet ega taiplikkust.

(vt punktid 27, 31, 33–34)
Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Hagi, mis tegelikult puudutab lepingulist vaidlust – Ühenduste kohtu pädevuse puudumine – Vastuvõetamatus

(EÜ artiklid 225, 230, 238, 240 ja 249)

2. Tühistamishagi – Hagi, mis tegelikult puudutab lepingulist vaidlust – Hagi ümberkvalifitseerimine – Välistamine

(EÜ artiklid 230 ja 238; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 44 lõike 1 punkt c)

Summary

1. Tühistamishagi komisjoni selliste kirjade peale, mille alusel nõutakse hagejalt PHARE programmi rakendamiseks mõeldud JOP programmi raames toetustena välja makstud rahaliste vahendite tagastamist, on vastuvõetamatu, kuna need kirjad on osa puhtalt lepingulisest raamistikust, millest nad on lahutamatud ja mille osana nad juba oma olemuse tõttu ei kuulu EÜ artiklis 249 ette nähtud aktide hulka, mille tühistamist võib nõuda ühenduse kohtult EÜ artikli 230 alusel.

(vt punktid 85, 87)

2. Kui vaidlus on tegelikult lepingulise olemusega, siis Esimese Astme Kohus ei saa menetletavat tühistamishagi ümber kvalifitseerida, kuna esiteks on hageja kirjalikes menetlusdokumentides ise üheselt sedastanud, et hagi ei põhine EÜ artiklil 238, ja teiseks, vastupidi kodukorra artikli 44 lõike 1 punktis c sätestatule, ei esita hageja isegi kokkuvõtvalt ühtegi väidet, argumenti ega kaebust seoses liikmesriigi õiguse rikkumisega, mis asjaomastesse lepingutesse lisatud vahekohtuklauslite alusel on ainus nimetatud lepingute suhtes kohaldamisele kuuluv õigus.

(vt punkt 88)
Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Menetlusse astumine – Menetlusdokumentide edastamine menetlusse astujatele – Erand

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 116 lõige 2)

2. Menetlus – Menetlusse astumine – Menetlusdokumentide edastamine menetlusse astujatele – Erand

3. Menetlus – Menetlusse astumine – Menetlusdokumentide edastamine menetlusse astujatele – Erand

Summary

1. Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 116 lõige 2 sätestab, et menetlusse astujale edastatakse ärakirjad kõigist pooltele kättetoimetatud dokumentidest, kuid president võib poole taotlusel jätta salajased või konfidentsiaalsed dokumendid edastamata.

Selleks, et hinnata tingimusi, mille esinemisel toimiku teatavate materjalide konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse võib rahuldada, tuleb iga sellise menetlusdokumendi või selle osa puhul, mille konfidentsiaalsena käsitlemist taotletakse, kaaluda hageja õigustatud huvi hoida ära oluline kahju oma ärihuvidele ning menetlusse astujate huvi – mis on samuti õigustatud – omada vajalikku teavet, et olla võimeline täielikult oma õigusi teostama ja oma seisukohti ühenduse kohtus esitama.

Kui hageja on iga andmete konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse esemeks oleva teabe osas esitanud põhjused, mille tõttu ta leiab, et selle avalikustamine tekitaks olulist kahju tema ärihuvidele, peavad menetlusse astujad selleks, et koja esimees saaks huve kaaluda, konfidentsiaalsuse vaidlustama menetlusdokumentides sisalduva konkreetse teabe osas, mis on kustutatud, ning nad peavad märkima põhjused, mille tõttu tuleb selle teabe konfidentsiaalsena käsitlemisest keelduda.

(vt punktid 9–12)

2. Poole taotlust võtta tagasi dokumendid või nende osad, mille konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse koja esimees rahuldamata jätab, ei või rahuldada, kuna selle eesmärk on hoida kõrvale lahendist, mille koja esimees teeb andmete konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse kohta.

(vt punkt 13)

3. Viis või enam aastat vanade asjaoludega seotud andmeid saaks käsitleda konfidentsiaalsetena üksnes erandjuhul, kui oleks tõendatud, et need on vaatamata andmete vanusele huvitatud ettevõtja kaubandusliku seisundi aspektist jätkuvalt olulised.

(vt punkt 45)