ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

Kuna Iirimaa — ei ole võtnud vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiiviga 97/11/EÜ, artikli 2 lõikele 1 ja artikli 4 lõigetele 2–4 kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et direktiivi 85/337, mida on muudetud direktiiviga 97/11, II lisa punkti 10 alapunktis e nimetatud teede ehitamisega seotud ja keskkonda oluliselt mõjutada võivatelt töödelt nõutakse enne loa andmist direktiivi artiklite 5–10 kohaselt teostusluba ja hinnatakse nende mõju, ning — ei ole vastu võtnud kõiki vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ning nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivi 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega, artikli 3 punktide 3–7 ning artikli 4 punktide 2–4 täitmiseks ega ole Euroopa Ühenduste Komisjoni neist teavitanud, — siis on Iirimaa rikkunud kohustusi, mis tulenevad talle vastavalt direktiivist 85/337, mida on muudetud direktiiviga 97/11, ning direktiivi 2003/35 artiklist 6.
2.

Lapsehoolduspuhkuse raamkokkuleppe klausli 2 punktidega 6 ja 8 ei ole vastuolus see, kui töötaja töövõimetuspensioni arvutamisel võetakse arvesse asjaolu, et ta on olnud osalise ajaga lapsehoolduspuhkusel, mille jooksul ta tasus sissemakseid ja omandas pensioniõigusi proportsionaalselt teenitud palgaga.
2.

Juhul kui selle liikmesriigi sotsiaalkindlustusskeem, kus elab hooldust vajav isik, kes on kindlustatud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja perekonnaliikmena määruse nr 1408/71 (määrusega nr 118/97 muudetud ja ajakohastatud versioon, mida on muudetud määrusega nr 1386/2001) tähenduses, ei näe erinevalt pädeva riigi sotsiaalkindlustusskeemist kõnealuse hooldusolukorra puhul ette mitterahalisi hüvitisi, ei ole EÜ artikkel 18 sellistel tingimustel nagu põhikohtuasjas takistuseks niisugustele õigusnormidele, mis on kehtestatud Sozialgesetzbuch’i (sotsiaalkindlustusseadustik) XI raamatu artikliga 34, mille alusel pädev asutus keeldub niisugustel asjaoludel — vaatamata määruse nr 1408/71 artikliga 19 või vastavalt asjaoludele artikli 22 lõike 1 punktiga b kehtestatud mehhanismidele ja määramata ajaks — hüvitamast teises liikmesriigis asuvas hooldusasutuses viibimise kulusid ulatuses, mis vastab hüvitiste suurusele, millele kõnealusel isikul oleks õigus, kui talle oleks samasugust hooldust osutatud pädevas liikmesriigis asuvas lepingu sõlminud asutuses.
ET Euroopa Liidu Teataja C 220/4

Euroopa Kohtu (suurkoda) 16. juuli 2009. aasta otsus (High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division’i (Administrative Court) (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus) — Mark Horvath versus Secretary of State for Environment, Food and Rural Affairs

(Kohtuasi C-428/07) (1)

(Ühine põllumajanduspoliitika - Otsetoetuskavad - Määrus (EÜ) nr 1782/2003 - Artikkel 5 ja IV lisa - Heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste miinimumnõuded - Avalikult kasutatavate teede korrashoid - Rakendamine liikmesriigi poolt - Pädevuse üleandmine liikmesriigi regionaalsetele valitsustele - Ühenduse õigusega vastuolus olev diskrimineerimine)

2009/C 220/05

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court)

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Mark Horvath

Kostja: Secretary of State for Environment, Food and Rural Affairs

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division’i (Administrative Court) — Nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001 (ELT L 270, lk 1; ELT eriväljaanne 03/40, lk 269), artikli 5 ja IV lisa tõlgendamine — Määruse artiklis 5 ja IV lisas määratletud heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste kriteeriumid — Nähtavate avalikult kasutatavate teede korrashoidu käsitlevate nõuete kaasaarvamise võimalus — Liikmesriigi kord, mis näeb ette, et regionaalsetel valitsustel on seadusandlik pädevus liikmesriigi erinevate osade suhtes, mille tulemusena on riigi eri osades heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste kohta erinevad standardid

Resolutsioon

1. Liikmesriik võib arvata nõukogu 29. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001) artikli 5 ja IV lisa kohaste heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste standardite hulka nähtavate avalikult kasutatavate teede korrashoidu käsitlevad nõuded, kui nimetatud nõuded aitavad kaasa nende teede kui maastikule iseloomulike vormide säilitamisele või vajaduse korral elupaikade kahjustamise vältimisele.

2. Kui liikmesriigi konstitutsiooniline kord näeb ette, et regionaalsetel valitsustel on seadusandlik pädevus, ei kujuta see, kui nimetatud valitsused kehtestavad määruse nr 1782/2003 artikli 5 ja IV lisa kohaste heade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste kohta erinevad standardid, endast ühenduse õigusega vastuolus olevat diskrimineerimist.

(1) ELT C 297, 8.12.2007.
3.

Pooled annavad Euroopa Ühenduste Kohtule kolme kuu jooksul alates käesoleva kohtuotsuse kuulutamisest teada selle kahjunõude summa, mis seisneb kuludes, mis Schneider Electric SA-l tekkisid seetõttu, et ta osales koondumise kontrolli uuesti alustatud menetluses, mis viidi läbi pärast Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 22. oktoobri 2002. aasta otsuste kohtuasjades T-310/01 ja T-77/02: Schneider Electric vs. komisjon kuulutamist, ning mis on kindlaks tehtud ühisel kokkuleppel käesoleva kohtuotsuse punktis 216 esitatud meetodi põhjal.
ET Euroopa Liidu Teataja C 205/3

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 9. juuli 2009. aasta otsus — 3F, endine Specialarbejderforbundet i Danmark (SID) versus Euroopa Ühenduste Komisjon, Taani Kuningriik, Norra Kuningriik

(Kohtuasi C-319/07 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Taani rahvusvahelisse laevaregistrisse kantud laevade pardal töötavaid meresõitjaid puudutavad maksumäärade vähendamise meetmed - Komisjoni otsus jätta vastuväited esitamata - Tühistamishagi - Asjassepuutuva isiku mõiste - Ametiühing - Hagi vastuvõetavus)

2009/C 205/03

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: 3F, endine Specialarbejderforbundet i Danmark (SID) (Kopenhaagen, Taani) (esindajad: A. Bentley, QC, ja advokat A. Worsøe)

Teised menetlusosalised: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: N. Khan ja H. Van Vliet), Taani Kuningriik, Norra Kuningriik

Kohtuasja ese

Apellatsioonikaebus Esimese Astme Kohtu (teine koda laiendatud koosseisus) 23. aprilli 2007. aasta määruse peale kohtuasjas T-30/03: SID vs. komisjon, millega Esimese Astme Kohus luges vastuvõetamatuks tühistamishagi komisjoni 13. novembri 2002. aasta otsuse K(2002)4370 lõplik peale, milles leitakse, et Taani laevade pardal töötavatele meresõitjatele kohaldatavad maksumeetmed on ühisturuga kokkusobimatu riigiabi — Huvitatud isiku mõiste — Töötajate ametiühing

Resolutsioon

1. Tühistada Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 23. aprilli 2007. aasta kohtumäärus T-30/03: SID vs. komisjon osas, milles jäeti vastamata 3F-i väidetele, mis puudutasid esiteks viimase konkurentsiseisundit võrreldes meresõitjatele kohaldatavate kollektiivlepingute läbirääkimistes osalevate teiste ametiühingutega, ja teiseks sotsiaalseid aspekte, mis tulenevad Taani rahvusvahelisse laevaregistrisse kantud laevade pardal töötavatele meresõitjatele kohaldatavatest maksumeetmetest.

2. Lükata tagasi vastuvõetamatuse vastuväide, mille Euroopa Ühenduste Komisjon esitas Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule.

3. Saata asi Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule tagasi uueks arutamiseks, et ta otsustaks 3F-i nõude üle tühistada komisjoni 13. novembri 2002. aasta otsus K(2002) 4370 lõplik, millega komisjon otsustas jätta esitamata vastuväited Taani rahvusvahelisse laevaregistrisse kantud laevade pardal töötavatele meresõitjatele kohaldatavate Taani maksumeetmete kohta.

4. Kohtukulude kandmine otsustakse edaspidi.

(1) ELT C 211, 8.9.2007.
1.

Kuna Soome Vabariik ei võtnud vajalikke meetmeid, et kõrvaldada vastuolud kapitali ülekandmist reguleerivate asutamislepingu sätetega, mis sisalduvad kahepoolsetes investeerimislepingutes investeeringute vastastikuseks soodustamiseks ja kaitsmiseks, mille Soome Vabariik on sõlminud vastavalt endise Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liiduga, kelle õigusjärglane on Vene Föderatsioon (leping sõlmitud 8. veebruaril 1989), Valgevene Vabariigiga (leping sõlmitud 28. oktoobril 1992), Hiina Rahvavabariigiga (leping sõlmitud 4. septembril 1984), Malaisiaga (leping sõlmitud 15. aprillil 1985), Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigiga (leping sõlmitud 27. aprillil 1985) ja Usbekistani Vabariigiga (leping sõlmitud 1. oktoobril 1992), siis rikkus Soome Vabariik EÜ artikli 307 teisest lõigust tulenevaid kohustusi.
ET Euroopa Liidu Teataja C 24/3

Euroopa Kohtu (teine koda) 6. oktoobri 2009. aasta otsus (Oberster Gerichtshofi (Austria) eelotsusetaotlus) — PAGO International GmbH versus Tirolmilch registrierte Genossenschaft mbH

(Kohtuasi C-301/07) (1)

(Kaubamärgid - Määrus (EÜ) nr 40/94 - Artikli 9 lõike 1 punkt c - Kaubamärk, millel on ühenduses maine - Maine geograafiline ulatus)

2010/C 24/04

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberster Gerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja: PAGO International GmbH

Kostja: Tirolmilch registrierte Genossenschaft mbH

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Oberster Grichtshof — Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT 1994, L 11, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 146) artikli 9 lõike 1 punkti c tõlgendamine — Selle kaubamärgi omaniku õigused, millel on ühenduses maine — Kaubamärk, millel on maine ainult ühes liikmesriigis — Kaubamärgi kaitse kogu ühenduses või ainult ühes liikmesriigis

Resolutsioon

Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 9 lõike 1 punkti c tuleb tõlgendada nii, et selles sättes ette nähtud kaitse saamiseks peab ühenduse kaubamärki Euroopa Ühenduse territooriumi olulises osas teadma märkimisväärne osa avalikkusest, keda selle kaubamärgiga hõlmatud kaubad või teenused puudutavad, ning et põhikohtuasja asjaolusid silmas pidades võib asjaomase liikmesriigi territooriumi käsitada ühenduse territooriumi olulise osana.

(1) ELT C 223, 22.9.2007.
2.

Määruse nr 261/2004 artikleid 5, 6 ja 7 tuleb tõlgendada nii, et hüvitise saamise õiguse kohaldamise eesmärgil võib hilinenud lendude reisijaid võrdsustada tühistatud lendude reisijatega ja seega võivad nad tugineda õigusele saada hüvitist, mis on ette nähtud selle määruse artiklis 7, kui nad hilinenud lennu tõttu kaotavad aega kolm tundi või rohkem, teisisõnu kui nad jõuavad oma lõppsihtkohta kolm tundi pärast lennuettevõtja poolt algselt kavandatud saabumisaega või hiljem. Sellegipoolest ei ole anna niisugune hilinemine reisijatele õigust saada hüvitist, kui lennuettevõtja suudab tõendada, et pikaajalise hilinemise põhjustasid erakorralised asjaolud, mida ei oleks suudetud vältida isegi siis, kui oleks võetud kõik vajalikud meetmed, ehk siis asjaolud, mis väljuvad lennuettevõtja tegeliku kontrolli alt.
1.

Kuna — esiteks — ERGA OSE AE poolt 16. oktoobril 2003 avaldatud hanketeate (avaldatud numbrite 2003/S 205-185214 ja 2003/S 206-186119 all) III osa punkti 2.1.3 alapunkti b teise lõigu kohaselt kõrvaldatakse hankemenetlusest välisriigi konsultatsioonibürood või konsultandid, kes on esitanud mõnes ERGA OSE AE algatatud pakkumismenetluses osalemise taotluse kuue kuu jooksul enne kõnesolevas hanketeates nimetatud konkursis osalemise taotlust, ja näidanud selle pakkumismenetluse jaoks praeguses konkursis osalemiseks nõutavatest erinevatele diplomite kategooriatele vastavat kvalifikatsiooni, ning kuna — teiseks — ei ole sama teate IV osa punktis 2 eristatud kvalitatiivse valiku kriteeriume ja kõnesoleva hankelepingu sõlmimise kriteeriume, siis on Kreeka Vabariik rikkunud kohustusi, mis tulenevad nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/38/EMÜ, millega kooskõlastatakse veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate tellijate hankemenetlused, artikli 4 lõikest 2 ja artikli 34 lõike 1 punktist a.
ET Euroopa Liidu Teataja C 282/6

Euroopa Kohtu (teine koda) 1. oktoobri 2009. aasta otsus (Special Commissioners of Income Tax, London (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus) — HSBC Holdings plc, Vidacos Nominees Ltd versus The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

(Kohtuasi C-569/07) (1)

(Kaudne maksustamine - Kapitali koondumine - 1,5 % suuruse maksu kehtestamine aktsiate võõrandamisel või emiteerimisel kliiringuteenuse (clearance service) süsteemis)

2009/C 282/10

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Special Commissioners of Income Tax, London

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: HSBC Holdings plc, Vidacos Nominees Ltd

Kostja: The Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Special Commissioners of Income Tax, London — Nõukogu 17. juuli 1969. aasta direktiivi 69/335/EMÜ kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta (EÜT L 249, lk 25), mida on muudetud nõukogu 10. juuni 1985. aasta direktiiviga 85/303/EMÜ (EÜT L 156, lk 23), artiklite 10 ja 11 ning EÜ artiklite 43, 49 ja 56 tõlgendamine — Ühes liikmesriigis asutatud äriühingu („äriühing A”) ettepanek omandada teises liikmesriigis asutatud äriühingu („äriühing B”) aktsiaid äriühingu A aktsiate vastu, mis emiteeritakse teise liikmesriigi väärtpaberibörsil — 1,5 % suuruse maksu kehtestamine aktsiate võõrandamisel või emiteerimisel kliiringuteenuse (clearance service) süsteemis

Resolutsioon

Nõukogu 17. juuli 1969. aasta direktiivi 69/335/EMÜ kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta, mida on muudetud nõukogu 10. juuni 1985. aasta direktiiviga 85/303/EMÜ, artikli 11 punkti a tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus maks, nagu seda on põhikohtuasjas käsitletav maks, mida tasutakse aktsiate emiteerimisel kliiringuteenuse süsteemis.

(1) ELT C 64, 8.3.2008.
ET Euroopa Liidu Teataja C 282/6

Euroopa Kohtu (esimene koda) 1. oktoobri 2009. aasta otsus (Raad van State (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Minister voor Wonen, Wijken en Integratie versus Woningstichting Sint Servatius

(Kohtuasi C-567/07) (1)

(Kapitali vaba liikumine - EÜ artikkel 56 - Piirangud - Õigustatus - Eluasemepoliitika - Üldist majandushuvi pakkuvad teenused)

2009/C 282/09

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Raad van State (Madalmaad)

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Minister voor Wonen, Wijken en Integratie

Vastustaja: Woningstichting Sint Servatius

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Raad van State — EÜ artiklite 56, 58, artikli 86 lõike 2 ning artiklite 87 ja 88 tõlgendamine — Siseriiklik õigusakt, mis keelab pädeva ministri eelneva loa puudumisel sellise ettevõtja piiriülese tegevuse, kellele on seaduse alusel antud tegevusluba tegutsemiseks asjaomase liikmesriigi eluasemepoliitika huvides — Elamumajandus ja üldine huvi

Resolutsioon

EÜ artiklit 56 tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus niisugused siseriiklikud õigusnormid, nagu on vaatluse all põhikohtuasjas ja mis kohustavad Woningwet’i (elamuseaduse) artikli 70 lõike 1 tähenduses eluaseme valdkonnas tegutseva asutusena tegevusloa saanud asutusi taotlema eelnevat luba piiriüleste tegevuste teostamiseks, kui need õigusnormid ei põhine objektiivsetel, mittediskrimineerivatel ja ette teadaolevatel kriteeriumidel, mis seavad piisavad piirid siseriiklike ametivõimude kaalutlusõigusele, mille kontrollimine on omakorda siseriikliku kohtu ülesanne.

(1) ELT C 64, 8.3.2008.
ET Euroopa Liidu Teataja C 267/14

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 10. septembri 2009. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Sea s.r.l. versus Comune di Ponte Nossa

(Kohtuasi C-573/07) (1)

(Riigihankelepingud - Riigihankelepingute sõlmimise kord - Olmejäätmete kogumise, vedamise ja töötlemise teenuseid hõlmav hankeleping - Hankelepingu sõlmimine hankemenetlust korraldamata - Riigihanke otselepingu sõlmimine aktsiaseltsiga, mille kapital kuulub täielikult kohalikele omavalitsusüksustele, kuid mille põhikirjas on ette nähtud erakapitali osalemise võimalus)

2009/C 267/24

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Sea s.r.l.

Kostja: Comune di Ponte Nossa

Menetluses osales: Servizi Tecnologici Comuni — Se.T.Co. SpA

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Itaalia) — EÜ artiklite 12, 43, 49 ja 86 tõlgendamine — Riigihankelepingute sõlmimise kord — Olmejäätmete kogumise, vedamise ja töötlemise avalik teenus — Riigihanke otselepingu sõlmimine aktsiaseltsiga, mille kapital kuulub täielikult avalik-õiguslikele isikutele, kuid mille põhikirjas on ette nähtud erakapitali osalemise võimalus

Resolutsioon

EÜ artiklitega 43 ja 49, võrdse kohtlemise ja kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu ning sellest tuleneva läbipaistvuse põhimõttega ei ole vastuolus teenuse riigihanke otselepingu sõlmimine täielikult avalik-õiguslikule isikule või isikutele kuuluva aktsiaseltsiga, kui tellijaks olev omavalitsusüksus teostab selle äriühingu suhtes samasugust kontrolli nagu omaenda struktuuriüksuste üle ning kui selle äriühingu põhitegevus toimub teda kontrolliva omavalitsusüksuse või -üksuste huvides.

Arvestades seda, et asjassepuutuvate põhikirjasätete toimimise kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu pädevuses, võib niisugustel asjaoludel nagu põhikohtuasjas asuda seisukohale, et aktsionärideks olevad omavalitsusüksused teostavad kõnesoleva äriühingu üle samasugust kontrolli nagu omaenda struktuuriüksuste üle, kuna:

— äriühingu tegevus piirdub nimetatud omavalitsusüksuste territooriumiga ning on põhiosas suunatud neile omavalitsusüksustele, ja

— põhikirjas ette nähtud organite kaudu, mis koosnevad nimetatud omavalitsusüksuste esindajatest, mõjutavad nad otsustaval määral nii selle äriühingu strateegilisi eesmärke kui ka olulisi otsuseid.

(1) ELT C 64, 8.3.2008.
1.

Kuna Kreeka Vabariik ei ole võtnud kõiki vajalikke meetmeid selleks, et: — pädevad asutused saaksid ettenähtud korras kontrollida teekonnaplaane; — parvlaevasadamates või nende vahetus läheduses oleks ette nähtud kohad, mis on mõeldud loomadele puhkuse võimaldamiseks pärast nende laevalt mahalaadimist; — tagada transpordivahendite ja loomade tõhus kontroll, — tagada nende eeskirjade täitmine, mis käsitlevad loomade uimastamist tapmisel, ja — tagada tapamajade piisav inspekteerimine ja kontroll, — siis on Kreeka Vabariik rikkunud nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/628/EMÜ, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal ja millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ, muudetud nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 806/2003) artikli 5 A osa lõike 2 punkti d alapunkti i esimesest taandest ja artiklist 8, selle direktiivi, muudetud määrusega nr 806/2003, lisa VII peatüki punkti 48 alapunkti 7 lõikest b ning komisjoni 22. detsembri 1993. aasta direktiivi 93/119/EÜ loomade kaitse kohta tapmisel või surmamisel artiklist 3, artikli 5 lõike 1 punktist d, artikli 6 lõikest 1 ja artiklist 8 tulenevaid kohustusi.
—

selle sättega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt kaotab selle riigi tööturul juba seaduslikult töötava Türgi päritolu võõrtöötaja perekonnaliige, kellel on lubatud temaga kaasa tulla, sama sätte alusel perekonna taasühinemisest temale tulenevad õigused üksnes asjaolu tõttu, et ta abiellus täisealiseks saades, kuigi ta jätkas selle töötajaga koos elamist esimese kolme aasta jooksul vastuvõtvas liikmesriigis viibides;
2.

Otsuse nr 3/80 artikli 6 lõike 1 esimest lõiku tuleb tõlgendada selliselt, et sellistel asjaoludel, nagu on kõne all põhikohtuasjas, on sellega vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid nagu 6. novembri 1986. aasta täiendavate hüvitiste seaduse (Toeslagenwet) artikkel 4a, mis lõpetab sellise hüvitise maksmise nagu töövõimetuspensioni täiendav hüvitis, mida antakse siseriiklike õigusaktide alusel, endistele Türgi võõrtöötajatele, kuna nad naasid Türki asjaolu tõttu, et nad kaotasid töövõimetuks jäämisest tulenevalt nimetatud liikmesriigis elamise õiguse.
ET Euroopa Liidu Teataja C 301/2

Euroopa Kohtu (suurkoda) 14. septembri 2010. aasta otsus — Akzo Nobel Chemicals Ltd, Akcros Chemicals Ltd versus Euroopa Komisjon, Council of the Bars and Law Societies of the European Union, Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten, Association européenne des juristes d’entreprise (AEJE), American Corporate Counsel Association (ACCA) — European Chapter, International Bar Association

(Kohtuasi C-550/07 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Konkurents - Menetlustoimingud - Komisjoni uurimispädevus - Teabevahetuse konfidentsiaalsuse kaitse - Advokaadi ja ettevõtja töösuhe - Elektrooniline kirjavahetus)

2010/C 301/02

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: Akzo Nobel Chemicals Ltd, Akcros Chemicals Ltd (esindajad: avocate M. Mollica, avocat M. van der Woude ja advocaat C. Swaak)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon (esindajad: F. Castillo de la Torre ja X. Lewis), Council of the Bars and Law Societies of the European Union (esindaja: J. Flynn, QC), Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten (esindajad: advocaat O. Brouwer ja advocaat C. E. Schillemans), Association européenne des juristes d’entreprise (AEJE) (esindajad: advocaat M. Dolmans, advokat K. Nordlander ja solicitor J. Temple Lang), American Corporate Counsel Association (ACCA) — European Chapter (esindajad: Rechtsanwalt G. Berrisch ja solicitor D. W. Hull), International Bar Association (esindajad: avocat J. Buhart ja avocat I. Michou)

Hagejate toetuseks menetlusse astujad: Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindajad: V. Jackson, E. Jenkinson ja barrister M. Hoskins), Iirimaa (esindajad: D. O’Hagan, D. O’Donnell, SC, ja R. Casey, BL), Madalmaade Kuningriik (esindajad: C. Wissels, Y. Vries ja M. de Grave)

Ese

Apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (esimene koda laiendatud koosseisus) 17. septembri 2007. aasta otsuse peale kohtuasjas T-253/03: Akzo Nobel Chemicals Ltd ja Akcros Chemicals vs. komisjon, millega Esimese Astme Kohus jättis rahuldamata hagi 8. mai 2003. aasta otsuse C(2003) 1533 lõplik tühistamiseks, millega lükati tagasi advokaadi ja tema kliendi teabevahetuse konfidentsiaalsuse kaitse taotlus teatavate dokumentide osas, mis koguti määruse nr 17 artikli 14 lõike 3 alusel määratud uurimise käigus (asi COMP/E-1/38.589).

Resolutsioon

1. Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.

2. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, Iirimaa ja Madalmaade Kuningriik kannavad igaüks ise oma kohtukulud.

3. Conseil des barreaux européens, Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten, European Company Lawyers Association, American Corporate Counsel Association (ACCA) — European Chapter ja International Bar Association kannavad igaüks ise oma kohtukulud.

4. Mõista ülejäänud kohtukulud solidaarselt välja äriühingutelt Akzo Nobel Chemicals Ltd. ja Akcros Chemicals Ltd.

(1) ELT C 37, 9.2.2008.