EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU PRESIDENDI MÄÄRUS

13. veebruar 2012

Kohtuasi F-118/11 R

Marcuccio

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamise taotlus – Kiireloomulisus – Puudumine

Ese: ELTL artikli 278, EA artikli 157 ja ELTL artikli 279 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud taotlus, millega L. Marcuccio palub nimelt sellise otsuse kohaldamise peatamist, millega jäeti rahuldamata tema 30. juuni 2011. aasta kirjas sisalduv taotlus, et komisjon teeks otsuse, mida ta ise määratleb otsusena, mis on seotud tema sellise haiguse „kutsehaiguseks tunnistamisega”, mis tõi kaasa tema pensionile saatmise invaliidsuse tõttu.

Otsus: Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. Kohtukulude kandmine otsustataks edaspidi.

Kokkuvõte

1. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Fumus boni iuris – Kiireloomulisus – Kumulatiivne iseloom – Kõikide asjaomaste huvide kaalumine – Analüüsimise järjekord ja kontrollimise viis – Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustava kohtuniku kaalutlusõigus

(ELTL artiklid 278 ja 279; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 102 lõige 2)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Oluline ja hüvitamatu kahju – Tõendamiskoormis

(ELTL artiklid 278 ja 279; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 102 lõige 2)

1. Vastavalt Avaliku Teenistuse Kohtu artikli 102 lõikele 2 peab ajutiste meetmete kohaldamise taotluses olema muu hulgas täpsustatud kiireloomulisust põhjendavad asjaolud ning fakti- ja õigusväited, mis esmapilgul õigustavad taotletavate ajutiste meetmete kohaldamist.

Taotluse kiireloomulisuse ja esmapilgul ilmnenud põhjendatusega (fumus boni iuris) seotud tingimused on kumulatiivsed, mistõttu tuleb ajutiste meetmete kohaldamise taotlus jätta rahuldamata, kui mõni nendest ei ole täidetud. Ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustav kohtunik peab vastavalt asjaoludele kaaluma ka asjaomaseid huvisid.

Sellise koosmõju hindamise puhul on ajutiste meetmete kohaldamise üle otsustaval kohtunikul ulatuslik kaalutlusõigus ja ta võib konkreetsete asjaolude alusel vabalt otsustada, kuidas ja mis järjekorras nende erinevate eelduste esinemist tuleb kontrollida, kuna ükski õigusnorm ei määra, millises korras peab kohtunik otsustama ajutiste meetmete võtmise vajalikkuse üle.

(vt punktid 16–18)

Viited:

Avaliku Teenistuse Kohus: 3. juuli 2008, kohtuasi F-52/08 R: Plasa vs. komisjon (punktid 21 ja 22 ning seal viidatud kohtupraktika); 15. veebruar 2011, kohtuasi F-104/10 R: de Pretis Cagnodo ja Trampuz de Pretis Cagnodo vs. komisjon (punkt 16).

2. Ajutiste meetmete kohaldamise menetluse eesmärk ei ole kindlustada kahju korvamist, vaid tagada sisulise kohtuotsuse täielik toime. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks peavad taotletavad meetmed olema kiireloomulised selles mõttes, et hageja huvidele tekkida võiva olulise ja hüvitamatu kahju vältimiseks on vaja, et need võetaks ja nende mõju avalduks juba enne otsuse langetamist põhimenetluses. Lisaks peab ajutiste meetmete kohaldamist taotlev pool tõendama, et ta ei saa oodata põhimenetluse lõpuni ilma, et talle selline kahju tekiks.

(vt punkt 20)

Viide:

Esimese Astme Kohus: 19. detsember 2002, kohtuasi T-320/02 R: Esch-Leonhardt jt vs. EKP (punkt 27).