Kohtuasi C‑531/15

Elda Otero Ramos

versus

Servicio Galego de Saúde

ja

Instituto Nacional de la Seguridad Social

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Galicia)

Eelotsusetaotlus – Direktiiv 92/85/EMÜ – Artikli 4 lõige 1 – Töötajate ohutuse ja tervishoiu kaitse – Rinnaga toitev naistöötaja – Töökohast johtuvate riskide hindamine – Vaidlustamine asjaomase naistöötaja poolt – Direktiiv 2006/54/EÜ – Artikkel 19 – Võrdne kohtlemine – Sooline diskrimineerimine – Tõendamiskoormis

Kokkuvõte – Euroopa Kohtu (viies koda) 19. oktoobri 2017. aasta otsus

Sotsiaalpoliitika – Mees- ja naistöötajad – Töö saamine ja töötingimused – Võrdne kohtlemine – Direktiivi 2006/54 artikli 2 lõike 2 punkt c – Kohaldamisala – Naistöötaja ebasoodsam kohtlemine seetõttu, et tegemist on rinnaga toitva naisega – Hõlmamine – Tõendamiskoormis diskrimineerimise juhtudel – Kohaldatavus kohtuvaidluses, mille raames rinnaga toitev naistöötaja on vaidlustanud tema töökohast johtuvate riskide hindamise – Tõendamiseeskirjade kohaldamise kord

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/54, artikli 2 lõike 2 punkt c ja artikli 19 lõige 1; nõukogu direktiiv 92/85, põhjendus 14 ning artikli 4 lõige 1 ja artikkel 8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes artikli 19 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et see on kohaldatav sellise olukorra suhtes, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kus rinnaga toitev naistöötaja vaidlustab liikmesriigi kohtus või asjaomase liikmesriigi muus pädevas asutuses tema töökohast johtuvate riskide hindamise, väites, et hindamine ei toimunud kooskõlas nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta artikli 4 lõikega 1.

Sellega seoses tuleb rõhutada, et direktiivi 2006/54 artikli 2 lõike 2 punkti c kohaselt hõlmab diskrimineerimine eeskätt „naise halvem[at] kohtlemi[st] seoses raseduse või rasedus- ja sünnituspuhkusega direktiivi [92/85] tähenduses“.

Euroopa Kohus on juba otsustanud, et rasedate, hiljuti sünnitanud või rinnaga toitvate naiste õiguste valdkonnas meeste ja naiste võrdsust reguleerivate liidu õigusnormide eesmärk on selliste naiste kaitse enne ja pärast sünnitust (kohtuotsus, 11.11.2010, Danosa, C‑232/09, EU:C:2010:674, punkt 68 ja seal viidatud kohtupraktika).

Direktiivi 92/85 põhjendusest 14 ja artiklist 8 tuleneb pealegi, et „rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate vastuvõtlikkus tingib vajaduse anda neile õigus saada vähemalt 14 nädala pikkune katkematu rasedus- ja sünnituspuhkus enne ja/või pärast sünnitust ning vähemalt kahenädalane kohustuslik rasedus- ja sünnituspuhkus enne ja/või pärast sünnitust“. Seega on rasedus- ja sünnituspuhkuse eesmärk kaitsta rasedat, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvat naistöötajat.

Sellest tuleneb, et kuivõrd rinnaga toitva naise seisund on tihedalt seotud emaduse ja eeskätt „raseduse või rasedus- ja sünnituspuhkusega“, tuleb rinnaga toitvaid naistöötajaid kaitsta samamoodi nagu rasedaid või äsja sünnitanud naistöötajaid.

Järelikult tuleb naistöötaja mis tahes halvemat kohtlemist põhjusel, et tegemist on rinnaga toitva naisega, pidada direktiivi 2006/54 artikli 2 lõike 2 punkti c kohaldamisalasse kuuluvaks ning see kujutab seega endast otsest soolist diskrimineerimist.

Direktiivi 2006/54 artikli 19 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellises olukorras, nagu on kõne all põhikohtuasjas, peab asjaomane naistöötaja esitama asjaolud, mis viitavad sellele, et tema töökohast johtuvaid riske ei hinnatud kooskõlas direktiivi 92/85 artikli 4 lõike 1 nõuetega ning mis võimaldavad sel moel eeldada otsese soolise diskrimineerimise esinemist direktiivi 2006/54 tähenduses, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. Kui see on nii, peab teine pool tõendama, et riske hinnati kooskõlas selle sätte nõuetega ning et seega ei ole rikutud diskrimineerimiskeelu põhimõtet.

(vt punktid 55, 57–60, 65 ja 76 ning resolutsiooni punktid 1 ja 2)