ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
115

Hagejatel ei ole alust heita nõukogule ette seda, et viimane ei ole piisavalt selgitanud, kuidas on Osrami huvides see, kui jätkata kõnealuste dumpinguvastaste meetmete kohaldamist. Nõukogu tuvastas ja selgitas vaidlustatud määruse põhjendustes 65–93 nõuetekohaselt, et nende meetmete aegumine soodustab nimetatud äriühingule tekitatud kahju jätkumist või kordumist. Ta leidis eelkõige selle määruse põhjenduses 90, et selline aegumine tooks tõenäoliselt kaasa tema finantsolukorra märgatava halvenemise, kuna ta oleks sunnitud vähendama müügimahtusid ja seega ka tootmist, alandama hindu või tegema mõlemat. Loogiliselt võttes oleks dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine üksnes Osrami huvides. Lisaks tuleb märkida, et nõukogu ei ole kunagi andnud mõista, et nende kohaldamise jätkamine võimaldab Osramil ületada kõik raskused, vaid üksnes seda, et see aitab ellu viia vajalikud kohandused. Mis puudutab otsust piirata nende meetmete kestuse pikendamist ühe aastaga, siis tuleneb vaidlustatud määruse põhjendustest 115 ja 116, et see on olemasolevate huvide kaalumise tulemus, mis näitab eelkõige seda, et pärast nimetatud perioodi oleksid tarbijatele ja teistele ettevõtjatele kaasnev võimalik negatiivne mõju ebaproportsionaalne võrreldes eelistega, mida ühenduse tootjad nendest meetmetest saavad.
Sellest sättest tuleneb ka, et hoolsuskohustus lasub ennekõike kaubamärgiomanikul. Kui omanik annab kaubamärgi kehtimise pikendamisega seotud administratiivsed kohustused üle, tuleb tal hea seista selle eest, et valitud isik pakub nimetatud kohustuste täitmise eeldamiseks vajalikke tagatisi.

Sellest sättest tuleneb, et tähtaja ennistamine sõltub kahe tingimuse täitmisest, millest esimene on see, et pool on võtnud kõik asjakohaselt nõutavad meetmed, ning teine, et tähtaja möödalaskmine toob vahetult kaasa õiguste või õiguskaitsevahendite kaotamise.

Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 78 lõikes 1 nimetatud mõiste „kõik asjaolude kohaselt võetud meetmed” näeb ette sellise tähtaegade järgimise sisekontrolli- ja valvesüsteemi kasutuselevõtu, mis üldiselt välistab nende tähtaegade mittetahtliku järgimata jätmise. Sellest tuleneb, et üksnes erandlike ning seega kogemuste põhjal ettenägematute sündmuste korral võib tähtaja ennistamise taotluse rahuldada.

Olukorras, kus spetsialiseerunud ettevõtja võtab kasutusele elektroonilise tähtaegade meeldetuletussüsteemi, näevad asjakohaselt nõutavad meetmed ette esiteks seda, et kõnealuse süsteemi üldkontseptsioon tagab tähtaegade järgimise, teiseks seda, et see süsteem võimaldab kõigi spetsialiseerunud ettevõtja töötajate ülesannete täitmisel ning elektroonilise süsteemi talitluses tehtud ettenähtavate vigade tuvastamise ja parandamise, ning kolmandaks seda, et spetsialiseerunud ettevõtja töötajad, kes tegelevad vajalike andmete ning selle süsteemiga, on vastava ettevalmistusega ning kohustatud oma toiminguid ja järelevalvet kontrollima.

Kui ka eeldada, et elektroonilise tähtaegade meeldetuletussüsteemi kontseptsioon tagab üldiselt tähtaegade järgimise, ei saa andmete sisestamisel tekkivaid inimlikke vigu välistada ka siis, kui töötajatel on vastav ettevalmistus, neile on antud asjakohased korraldused ning nende üle toimub vastav järelevalve. Inimlikke andmesisestusvigu ei saa pidada erandlikeks või ettenägematuteks sündmusteks. Seetõttu peab asjaomane süsteem nägema ette nende vigade tuvastamise ja parandamise mehhanismi. Kuna sellist mehhanismi ei ole kasutusele võetud, ei ole asjakohast hoolsuskohustust täidetud.

(vt punktid 26–28)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Ametnikud – Töövõimetus – Ajutised teenistujad – Otsuse, millega keelduti töövõimetuse tuvastamise menetluse algatamisest, uuesti läbivaatamise taotlus – Asjaomase isiku haiguspuhkuse pikendamine märkimisväärseks ajaks pärast tema esimese taotluse tagasi lükkamist – Uuesti läbivaatamist ja menetluse algatamist õigustav uus asjaolu

(Muude teenistujate teenistustingimused, artikkel 33)

Kui ajutine teenistuja esitab taotluse, et vaadataks uuesti läbi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse otsus, millega lükati tagasi selle teenistuja esimene taotlus töövõimetuskomiteesse pöördumiseks, peab see asutus otsuse uuesti läbi vaatama, kui uus taotlus põhineb uutel ja olulistel asjaoludel, ning peab taotluse rahuldama, kui neid asjaolusid arvesse võttes on asutuse kasutada olevate objektiivsete ja vaidlustamata asjaolude põhjal võimatu välistada, et muude teenistujate teenistustingimuste artikli 33 põhitingimused on täidetud.

Teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutus on kohustatud otsuse uuesti läbi vaatama mitte üksnes juhul, kui asjaomase ajutise teenistuja tervislik seisund on erinev sellest, millest asutus oli teadlik selle otsuse tegemisel, mille uuesti läbivaatamise taotlus on esitatud, või kui selle teenistuja töövõimetus tuleneb muust haigusest, kui see, mis tuvastati ja võeti arvesse kõnealuses otsuses. Nimelt ei saa välistada, et teatavad uued asjaolud, mille puhul küll ei ilmne asjaomase ajutise teenistuja teistsugune tervislik seisund, võivad oluliselt muuta tingimusi, millest sõltus varasem otsus, millega keelduti töövõimetuskomiteed kokku kutsumast, ja mis tuleb seetõttu kvalifitseerida uuteks ja olulisteks asjaoludeks, mis tingivad kõnealuse otsuse uuesti läbivaatamise kohustuse.

Niisugune asjaolu on eelkõige asjaomase isiku haiguspuhkuse pikendamine märkimisväärseks ajaks pärast seda, kui lükati tagasi tema esimene taotlus töövõimetuskomiteesse pöördumiseks, kuigi see uus haiguspuhkus oleks põhjendatud sama haiguse puhul kui see, mida võeti arvesse esimese taotluse tagasilükkamisel. Kuigi on küll võimalik, et asjaomane institutsioon järeldab, et ajutise teenistuja puudumine oma ametikohalt haiguse tõttu ei õigusta töövõimetuskomiteesse pöördumist, kui institutsiooni teada on objektiivsed ja vaidlustamata asjaolud, mis näitavad, et asjaomane teenistuja on üsna varsti taas võimeline oma tööülesandeid täitma, kujutab selle isiku haiguse tõttu puudumise pikenemine märkimisväärseks ajaks vaieldamatult endast tõsist märki, mis võib tekitada kahtlusi selle kohta, kas ta asub uuesti tööülesandeid täitma, ja seada nii kahtluse alla selle, kas esialgne keeldumine tema juhtumiga töövõimetuskomiteesse pöördumisest on põhjendatud.

(vt punktid 59 ja 63–66)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hindamine – Karjääriarengu aruanne – Põhjusega puudumised

(Personalieeskirjade artikkel 43)

2. Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise nõue – Vaidlustatud õigusvastase akti tühistamine – Mittevaralise kahju adekvaatne hüvitamine

(Personalieeskirjade artikkel 91)

1. Kui põhjusega puudumiste tõttu ei saa ametnikku tema hindamise käigus karistada, siis talle tulemuslikkuse eest antud hinnet võib tõsta nii, et see võtaks arvesse tingimusi, milles ta oma ülesandeid sooritas, vaatamata asjaolule, et oma puudumiste tõttu oli tema käsutuses vähem tegelikku tööaega. Niisugune tulemuslikkusele antud üldise hinde ühe elemendina arvessevõtmine ei ole automaatne, kuna see esindab vaid üht omadust karjääriarengu aruande koostajate jaoks, kes peavad seda võimalust ette nägema, kui asjaolud võivad olla seda õigustavad.

Neis tingimustes, kus hindajal ja kinnitajal ei ole ühtki põhjust arvata, et ametniku põhjusega puudumised võiksid märgatavalt mõjutada tema tulemuslikkust karjääriarengu aruandega kaetud perioodi jooksul, ei saa neile ette heita, et nad ei ole karjääriarengu aruande tulemuslikkust puudutavas osas antud kommentaarides niisugust asjaolu maininud ega arvesse võtnud.

(vt punktid 29, 39 ja 40)

Viited: Esimese Astme Kohus, 8. märts 2005, kohtuasi T‑277/03: Vlachaki vs. komisjon (EKL AT 2005, lk I‑A‑57 ja II‑243, punkt 83 ja osundatud kohtupraktika).

2. Hageja vaidlustatud haldusakti tühistamine kujutab endast adekvaatset ja põhimõtteliselt piisavat hüvitist igasuguse mittevaralise kahju eest, kui nimetatud akt ei sisalda sõnaselgelt negatiivset hinnangut hageja võimetele, mis võiks teda haavata.

(vt punkt 47)

Viited: Esimese Astme Kohus, 13. detsember 2005, liidetud kohtuasjad T‑155/03, T‑157/03 ja T‑331/03: Cwik vs. komisjon (EKL AT 2005, lk I‑A‑411 ja II‑1865, punkt 205 ja seal viidatud kohtupraktika).
Liidetud kohtuasjad T-20/08 ja T-21/08

Evets Corp.

versus

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

„Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärk DANELECTRO ja kujutismärk QWIK TUNE — Kaubamärkide pikendamise taotluse esitamise tähtajast kinnipidamata jätmine — Tähtaja ennistamise taotlus — Vaidlustatud otsuse muutmine kaebaja kahjuks — Reformatio in pejus — Kaitseõigused — Õigus olla ära kuulatud — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 61 lõige 2, artikli 73 teine lause ja artikkel 78 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 63 lõige 2, artikli 75 teine lause ja artikkel 81”

Esimese Astme Kohtu otsus (esimene koda), 23. september 2009 II ‐ 3518

Kohtuotsuse kokkuvõte

Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 78 lõigete 2 ja 3 sätete kohaselt tuleb tähtaja ennistamise taotlus esitada kirjalikult kahe kuu jooksul alates tähtaja möödalaskmise põhjuse äralangemisest, kusjuures tähtaja möödalaskmine toob vahetult kaasa õiguste või õiguskaitsevahendite kaotamise. Kuupäeva, mil teatati õiguse kaotusest esindajale, tuleb lugeda kuupäevaks, mil esindatav sai sellest teada. Määruse nr 2868/95 (millega rakendatakse nõukogu määrus nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta) eeskirja 77 kohaselt on sellel, kui Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) edastab nõuetekohaselt määratud esindajale teateid või muud informatsiooni, mõju sama, nagu oleks need edastatud esindatavale isikule. Kui nõuetekohaselt määratud esindaja edastab ühtlustamisametile teateid, on selle mõju sama, nagu oleks need saatnud esindatav isik. Ühtlustamisametile on oluline esindajale saadetud informatsioon, mitte esindaja ja esindatava vahel vahetatud informatsioon. (vt punktid 21–23)

Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 62 lõikest 1 nähtub, et pärast kaebuse põhjendatuse kontrollimist teeb apellatsioonikoda kaebuse kohta otsuse ja ta võib selle raames „tegutseda edasikaevatud otsuse teinud talituse pädevuse piires,” st tähtaja ennistamise taotluse korral teha ise taotluse kohta otsuse, lükates selle tagasi või tunnistades selle põhjendatuks, millega ta seega kinnitab või tühistab eelmises menetluseastmes tehtud otsuse. Nii teostab apellatsioonikoda talle esitatud kaebuse kaudu tähtaja ennistamise taotluse põhjendatuse osas uut täielikku kontrolli nii õiguslike kui ka faktiliste asjaolude osas. Vastuvõetavust puudutavaid küsimusi ei tohi jätta tähtaja ennistamise taotluse „uue täieliku kontrolli” alt välja. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on tähtaegu puudutavad eeskirjad loodud selleks, et tagada õiguskindlus ning vältida diskrimineerimist või suvalist kohtlemist. See üldine järeldus on kohaldatav ka ühenduse kaubamärki käsitlevates määrustes ette nähtud tähtaegade suhtes. (vt punktid 38 ja 39)
Kohtuasi T-137/08

BCS SpA

versus

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

„Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse kaubamärk, mis koosneb rohelise ja kollase värvi kombinatsioonist — Absoluutne keeldumispõhjus — Kaubamärgi käigus omandatud eristusvõime — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõige 3 ja artikli 51 lõike 1 punkt a (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõige 3 ja artikli 52 lõike 1 punkt a) — Suhteline keeldumispõhjus — Varasem siseriiklik registreerimata kaubamärk, mis koosneb rohelise ja kollase värvi kombinatsioonist — Määruse nr 40/94 artikli 8 lõige 4 ja artikli 52 lõike 1 punkt c (nüüd määruse nr 207/2009 artikli 8 lõige 4 ja artikli 53 lõike 1 punkt c) — Põhjendamiskohustus — Määruse nr 40/94 artikkel 73 (nüüd määruse nr 207/2009 artikkel 75)”

Esimese Astme Kohtu otsus (kaheksas koda), 28. oktoober 2009 II ‐ 4050

Kohtuotsuse kokkuvõte

Kuigi kaubamärki, mille registreerimise suhtes esineb kõikjal ühenduses määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punktis b ette nähtud absoluutne keeldumispõhjus, saaks registreerida sama määruse artikli 7 lõike 3 alusel, peab asjaomane tähis olema kasutamise käigus omandanud eristusvõime samuti kõikjal ühenduses, ei ole kuskil nõutud, et sama liiki tõendeid tuleb esitada iga liikmesriigi kohta. Asjaolu, et arvamusküsitlust selle kohta, kuidas Euroopa Liidu asjaomane avalikkus vastavat kaubamärki tajub, ei ole läbi viidud, ei välista asjaolu, et tähise eristusvõime omandamine kasutamise tagajärjel on tõendatud, kuna selle omandamist võivad näidata muud tõendid. Tähise kasutamise tagajärjel omandatud eristusvõime tuvastamiseks ei ole kindlasti vaja viia läbi arvamusküsitlust. (vt punktid 39–41)

Turul, kus asjaomased kaubad on kõrgehinnalised tootmisvahendid, mille ostmisele eelneva protsessi käigus viib tarbija ennast tähelepanelikult kurssi müügil olevate toodetega ning võrdleb ja uurib erinevaid konkureerivaid mudeleid, ei eelda selle tuvastamine, et kaubamärk on jäänud asjaomastele tarbijatele meelde, suure turuosa saavutamist. Selleks piisab tõendamisest, et asjaomane kaubamärk on pikka aega olnud turul juurdunud. (vt punktid 43 ja 44)

Rohelise ja kollase värvi kombinatsioonist koosneva kujutismärgi registreerimisest ühenduse kaubamärgina Nizza kokkuleppe klassi 7 kuuluvate kaupade „pukseeritavad või motoriseeritud põllu- või metsatöömasinad” ja sama kokkuleppe klassi 12 kuuluvate kaupade „motoriseeritud põllu- või metsatöömasinad, eelkõige traktorid, väiketraktorid, üheteljelised aiatraktorid ja haagised” jaoks ei oleks tohtinud määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti b alusel keelduda, kuna on õiguslikult piisavalt tõendatud, et kaubamärgi registreerimistaotluse esitamise kuupäeva seisuga oli vastav kaubamärk sama määruse artikli 7 lõike 3 tähenduses omandanud kasutamise käigus eristusvõime. (vt punkt 62)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus – Ühenduste kohtusse esitatud hagi – Isikud, kellel on õigus esitada hagi ja olla menetlusosaline

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 63 lõige 4)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud identse või sarnase varasema kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

1. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 63 lõige 4 sätestab, et apellatsioonikoja otsuse peale esitatud hagiga „võib ühineda iga menetluspool, kelle huve apellatsioonikoja otsus kahjustab”.

Vastulausemenetluse puhul võivad varasema kaubamärgi uued omanikud esitada hagi Üldkohtule ja neil on lubatud osaleda menetluspooltena, kui on tõendatud, et neile kuulub õigus, millele tugineti Siseturu Ühtlustamise Ameti menetluses

Kui varasema kaubamärgi uus omanik on esitanud tõendid selle kohta, et kõnealune kaubamärk on talle üle läinud ja kui ühtlustamisamet on selle ülemineku pärast apellatsioonikoja menetlust registreerinud, saab temast menetluspool ühtlustamisameti menetluses.

(vt punktid 30–32, 34)

2. Ei ole tõenäoline, et keskmine saksa keelt kõnelev tarbija ajab määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses omavahel segi kujutismärgi Thai Silk, mille registreerimist taotletakse Nizza kokkuleppe klassi 24 kuuluva „siidi” ja klassi 25 kuuluvate „siidist rõivaste” jaoks, ning lindu kujutava varasema, Saksamaal nimetatud kokkuleppe klassidesse 18, 25 ja 35 kuuluvate kaupade ja teenuste jaoks registreeritud kaubamärgi.

Visuaalsed ja foneetilised erinevused neutraliseerivad vähese kontseptuaalse sarnasuse. Igal juhul on välistatud, et asjaomane avalikkus, nähes kõne all olevaid tähiseid, võiks nende vahel luua sellise seose, mis tingib avalikkuse tajus segiajamise tõenäosuse ning mille tõttu avalikkus arvab, et asjaomased kaubad pärinevad samalt ettevõtjalt või omavahel majanduslikult seotud ettevõtjatelt. Kuigi rõivaste tootjad loovad mõnikord mitmeid tootesarju, on igal juhul võimatu, et kõne all olevaid tähiseid nähes võiks asjaomane avalikkus arvata, et tegemist on ühe ja sama kaubamärgi variatsioonidega või sama tootja allkaubamärkidega.

(vt punktid 52, 73)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Asjaomaste kaubamärkide sarnasus – Hindamiskriteeriumid

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Asjaomaste kaubamärkide sarnasus – Hindamiskriteeriumid

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

Summary

1. Kui mitmeosaline kaubamärk on moodustatud teatava osa ja teise kaubamärgi kõrvuti asetamisest, võib viimati nimetatud kaubamärk, isegi kui see ei ole mitmeosalise kaubamärgi domineeriv osa, säilitada mitmeosalises kaubamärgis iseseisva eristava tähtsuse. Sellisel juhul võib mitmeosalist kaubamärki ja kõnealust teist kaubamärki, mis on hilisemasse kaubamärki autentselt üle võetud, pidada sarnaseks määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b kohaldamise tähenduses.

Ka siis, kui varasem kaubamärk ei ole hilisemasse kaubamärki autentselt üle võetud, on võimalik, et asjaomased tähised on varasema kaubamärgi ning hilisema kaubamärgi iseseisva eristava tähtsusega osa vahelise sarnasuse tõttu sarnased.

(vt punkt 60)

2. Kuigi vastab tõele, et mitmeosalise kaubamärgi osa eristusvõimet tuleb tähise võimalike domineerivate osade kindlakstegemiseks uurida juba tähiste sarnasuse hindamise staadiumis, on varasema kaubamärgi eristusvõime aste üks asjaolu, mida tuleb määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses segiajamise tõenäosuse igakülgse hindamise raames arvesse võtta. Seega ei ole varasemate kaubamärkide võimalikku nõrka eristusvõimet vaja tähiste sarnasuse hindamise staadiumis arvesse võtta.

(vt punkt 65)
Keywords

Summary



Keywords

Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Põhjendatud huvi – Hagi riigiabi puudutava komisjoni otsuse peale

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

Summary

Füüsilise või juriidilise isiku esitatud tühistamishagi on vastuvõetav üksnes siis, kui tal on vaidlustatud akti tühistamiseks huvi. Selline huvi eeldab, et vaidlustatud akti tühistamine ise tekitab tõenäoliselt õiguslikke tagajärgi ja et hagi esitanud isik võib seega vaidluse lahendist saada mingit kasu. Põhjendatud huvi peab olema tekkinud ja jätkuvalt olemas ning seda tuleb hinnata selle päeva seisuga, mil hagi esitati. See huvi peab ka säilima kuni kohtulahendi tegemiseni, vastasel juhul võidakse asi läbivaatamata jätta.

Vastuvõetamatu on ettevõtja hagiavaldus, milles palutakse tühistada komisjoni otsus, milles on ette nähtud üleminekuaeg ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abikava lõpetamiseks, kui ettevõtjal ei ole enam siseriikliku õiguse alusel kehtivat volitust ja ta ei saa enam õiguspäraselt kohaldada selle otsuse esemeks olevat maksustamiskorda. Nimelt ei saa selle otsuse tühistamine tuua talle mingit kasu.

(vt punktid 48, 49, 53, 58)
Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Oma liikmete huve kaitsva ja neid esindava kutseühenduse hagi

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

2. Tühistamishagi – Füüsilised ja juriidilised isikud – Põhjendatud huvi – Hagi riigiabi puudutava komisjoni otsuse peale

(EÜ artikli 230 neljas lõik)

Summary

1. Hagiavaldus, mille esitab ühendus, kes kaitseb oma liikmete ühishuve, on vastuvõetav kolmel juhul: kui ta esindab selliste ettevõtjate huve, kellel endil on hagi esitamise õigus, kui ta on individualiseeritav seetõttu, et kahjustatakse tema kui ühenduse enda huve – eriti siis, et tühistamishagi esemeks olev akt kahjustab tema kui läbirääkija positsiooni – või kui õigusnorm annab talle expressis verbis rea menetlusõigusi.

(vt punkt 58)

2. Füüsilise või juriidilise isiku esitatud tühistamishagi on vastuvõetav üksnes siis, kui tal on vaidlustatud akti tühistamiseks huvi. Selline huvi eeldab, et vaidlustatud akti tühistamine ise tekitab tõenäoliselt õiguslikke tagajärgi ja et hagi esitanud isik võib seega vaidluse lahendist saada mingit kasu. Põhjendatud huvi peab olema tekkinud ja jätkuvalt olemas ning seda tuleb hinnata selle päeva seisuga, mil hagi esitati. See huvi peab ka säilima kuni kohtulahendi tegemiseni, vastasel juhul võidakse asi läbivaatamata jätta.

Vastuvõetamatu on ettevõtja hagiavaldus, milles palutakse tühistada komisjoni otsus, milles on ette nähtud üleminekuaeg ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abikava lõpetamiseks, kui ettevõtjal ei ole enam siseriikliku õiguse alusel kehtivat volitust ja ta ei saa enam õiguspäraselt kohaldada selle otsuse esemeks olevat maksustamiskorda. Nimelt ei saa selle otsuse tühistamine tuua talle mingit kasu.

(vt punktid 62, 63, 74, 79)
Keywords

Subject of the case

Resolutiivosa



Keywords

Ühenduse kaubamärk

–

Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine

–

Suhtelised keeldumispõhjused

–

Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause

–

Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus (nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b) (vt punktid 24, 43)

Subject of the case

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 16. juuni 2008. aasta otsuse (asi R 1590/2007‑2) peale, mis käsitleb 2nine Ltd ja Pacific Sunwear of California, Inc vahelist vastulausemenetlust.

Kohtuasja andmed

>lt>8

Resolutiivosa

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata.

2. Jätta 2nine Ltd kohtukulud tema enda kanda ning mõista talt välja Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) kohtukulud.