17

Neil asjaoludel otsustas Verwaltungsgericht Darmstadt menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas […] lisaprotokolli artikliga 59 on kooskõlas see, et Türgi kodanik, kes perekonna taasühinemiseks on lapsena elama asunud Saksamaa Liitvabariigis töötavate vanemate juurde, ei kaota riigis elamise õigust, mis tuleneb […] otsuse nr 1/80 artikli 7 [esimese lõigu] teises taandes sätestatud õigusest vabale juurdepääsule kõigile palgalistele töökohtadele omal valikul – välja arvatud [selle] otsuse artiklis 14 nimetatud juhtudel ning juhul, kui ta lahkub vastuvõtva liikmesriigi territooriumilt märkimisväärselt pikaks ajaks ilma õiguspäraste põhjusteta –, isegi siis, kui ta 21. eluaasta täitumisel ei ela enam vanemate juures ega ole enam nende ülalpidamisel? Juhul kui vastus esimesele küsimusele on eitav: 2. Kas Türgi kodanik, kes on kaotanud otsuse nr 1/80 artikli 7 [esimese lõigu] teisest taandest tuleneva õiguse esimeses küsimuses loetletud põhjustel, saab selle õiguse tagasi, kui ta pärast 21. eluaasta täitumist pöördub tagasi vanematekoju enam kui kolmeks aastaks ja võib seal tasuta elada nende ülalpidamisel ja ta ema on sel perioodil minimaalselt tööga hõivatud (töötab koristajana tavapäraselt 30–70 tundi kuus, aeg-ajalt ka 20 tundi kuus)? Juhul kui vastus teisele küsimusele on jaatav: 3. Kas õiguslik olukord on teistsugune, kui töötava isiku pereliige on töötava isiku juures elades korduvalt (30.8.2001–20.6.2002, 2.10.2003–8.1.2004) läbinud haiglas ravikuure? 4. Kas õiguslik olukord on teistsugune, kui Türgi kodanik saab töötava isiku juures elades isiklikku pidevat sissetulekut 400–1400 eurot kuus? Juhul kui otsuse nr 1/80 artikli 7 [esimese lõigu] teisest taandest tulenev õigus jääb kestma [vastus esimesele või teisele küsimusele on jaatav ning vastus kolmandale ja neljandale küsimusele on eitav]: 5. Kas Türgi kodanik, kellel on otsuse nr 1/80 artikli 7 [esimese lõigu] teisest taandest tulenev õigus ja kes elab alates 1972. aastast liitvabariigis, võib tugineda erikaitsele riigist väljasaatmise eest […] direktiivi 2004/38/EÜ […] artikli 28 lõike 3 punkti a alusel? 6. Kas õiguslik olukord on teistsugune, kui Türgi kodanik on väljasaatmisotsuse tegemisele eelnenud kümne aasta jooksul elanud ajavahemikul 1.2.1996–28.11.1997 Türgis, täites oma kaitseväeteenistuse kohustust? Juhul kui vastus viiendale küsimusele on eitav või vastus kuuendale küsimusele on jaatav: 7. Kas Türgi kodanik, kellel on otsuse nr 1/80 artikli 7 [esimese lõigu] teisest taandest tulenev õigus ja kes elab alates 1972. aastast liitvabariigis, võib tugineda erikaitsele riigist väljasaatmise eest direktiivi 2004/38/EÜ artikli 28 lõike 2 alusel? Juhul kui vastus seitsmendale küsimusele on eitav: 8. Kas Türgi kodanik, kellel on otsuse nr 1/80 artikli 7 [esimese lõike] teisest taandest tulenev õigus, võib tugineda erikaitsele riigist väljasaatmise eest direktiivi 2004/38/EÜ artikli 28 lõike 1 alusel? Juhul kui otsuse nr 1/80 artikli 7 [esimese lõigu] teisest taandest tulenev õigus jääb kestma […], siis: 9. Kas mitmed väiksemad süüteod (peamiselt varavastased), mis iseenesest eraldivõetuna ei ohusta tegelikult ja piisavalt tõsiselt mõnda ühiskonna põhihuvi, võivad õigustada väljasaatmist süütegude suure arvu tõttu, kui võib eeldada, et see isik paneb ka edaspidi toime süütegusid ja kui samasugustel asjaoludel liikmesriigi kodanike suhtes mingisuguseid meetmeid ei võeta?”