Kui aga keskpanga nõukogu otsus, mis on tehtud vastuseks Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 23 lõike 3 alusel esitatud juurdepääsutaotlusele ja millega see taotlus jäeti rahuldamata, on hagejale ametlikult esitatud üksnes teavitamisdokumendiga, siis tuleb hageja nõudeid teavitamiskirja tühistamiseks tõlgendada selliselt, et nendega taotletakse kõnesoleva otsuse tühistamist kujul, milles see talle nimetatud kirjaga teatavaks tehti.

Ei piisa ainult sellest, et ühenduse institutsioon on saatnud adressaadile viimase poolt esitatud taotluse vastuseks kirja, et seda kirja saaks pidada selliseks otsuseks EÜ artikli 230 tähenduses, mis annaks võimaluse tühistamishagi esitamiseks. Aktid ja otsused, mis võivad olla tühistamishagi esemeks EÜ artikli 230 tähenduses, on vaid sellised meetmed, millest tulenevad hageja huve puudutavad siduvad õiguslikud tagajärjed, mis toovad kaasa selge muudatuse tema õiguslikus seisundis.

Vastavalt ühenduse aktide õiguspärasuse eeldamisele eeldatakse, et dokumenti, millele juurdepääsu taotletakse, ei ole olemas, kui asjaomane institutsioon seda kinnitab. Tegemist on siiski lihtsa eeldusega, mida hageja võib iga asjakohastel ja omavahel kooskõlas olevatel tõenditel põhineva väitega kummutada.

Otsuse 93/731 üldsuse juurdepääsu kohta nõukogu dokumentidele artikli 1 sõnastusest järeldub, et juurdepääsutaotluse rahuldamine nõukogus eeldab mitte üksnes seda, et taotluses nimetatud dokumendid olemas oleksid, vaid ka seda, et need oleksid institutsiooni valduses.

Järelikult on ühenduse rahanduspoliitikaga seotud üldine huvi õiguspärane alus selleks, et piirata õigust tutvuda ühenduste ametiasutuste dokumentidega, mida peetakse põhiõiguseks.

EKP valduses olevatele dokumentidele juurdepääsu piirangud tulenevad muu hulgas EKP kodukorra artikli 23 lõikest 3, mis sätestab presidentide komitee arhiivides säilitatavate dokumentide kohta 30-aastase konfidentsiaalsusperioodi, ja need on seotud ülesannetega, mis on EKP-le pandud EÜ asutamislepinguga, mille koostajad on selgelt väljendanud, et tal peab olema võimalik neid täita sõltumatult. See tõlgendus leiab kinnitust EÜ artiklitest 110 ja 255, millest nähtub, et EKP on välja arvatud viimase sätte kohaldamisalast ja seega ka sellest, et EKP-d koheldakse dokumentidega tutvumise küsimuses teisiti kui Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni.

Dokumentidega tutvumise taotluse saanud institutsioon peab oma otsuse põhjenduses näitama, et ta on konkreetselt hinnanud neid dokumente, millega tutvumist on taotletud. Neile nõuetele ei vasta ja kuulub järelikult tühistamisele otsus, milles ei tugineta ühelegi vajadusele või põhjusele, miks neid dokumente tuleks kaitsta, ega esitata ka mingisugustki selgitust, kas või lühikest, mis õigustaks nende dokumentide sisu avalikustamisest keeldumist ning mis võimaldaks mõista ja kontrollida kaitsmise vajaduse olemasolu. Ainuüksi taotletud dokumentide olemuse täpsustamist ei saa samastada nendes dokumentides sisalduva teabe hindamisega.

Vastutuse tuvastamise hagi on iseseisev hagi, millel on muude õiguskaitsevahendite hulgas konkreetne eesmärk ja mille kasutamine sõltub tema eripärast tulenevatest tingimustest. Kui tühistamishagi ja tegevusetushagi on mõeldud selleks, et sanktsioneerida õiguslikult siduva akti ebaseaduslikkust või seda, et akti pole vastu võetud, siis vastutuse tuvastamise hagi ese on nõue hüvitada kahju, mis tuleneb sellisest meetmest või ebaseaduslikust käitumisest, mida saab omistada ühenduse institutsioonile või organile.

Kui hageja esitab pärast tühistamishagi veel kahju hüvitamise hagi, millest nähtub selgelt, et kostjaks olevatele institutsioonidele ette heidetav õigusvastane käitumine seisneb just nimelt nende otsuste vastuvõtmises, mille tühistamist hageja nõuab, ja kui ta esitab kahju hüvitamise hagis kostjate õigusvastase käitumise tõendamiseks argumendid, mis osaliselt kattuvad vaidlusaluste aktide tühistamiseks esitatutega, siis keelab õiguskaitsevahendite autonoomia põhimõte üheaegselt hinnata kõiki tühistamishagis ja kahju hüvitamise hagis esitatud õigusvastasuse väiteid, kuna neid hagisid rahuldavate otsuste tagajärjed on erinevad. Kui rahuldatakse tühistamishagi, siis vastav akt kustub ühenduse õiguskorrast, samas kui kahju hüvitamise hagi rahuldamine võimaldab vaid selle aktiga tekitatud kahju hüvitamist ega too kaasa selle akti automaatset tühistamist.

Kohtuasjade liitmine kohtuistungi ja kohtuotsuse huvides ei sea seda järeldust kahtluse alla, kuna kohtuasjade liitmise otsus ei mõjuta selles nimetatud kohtuasjade iseseisvat ja autonoomset olemust, arvestades, et alati on võimalik asjad uuesti eraldada.

(vt punktid 280, 281 ja 283–285)