30

Neil asjaoludel otsustas Szegedi ítélőtábla menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas Ungari haldusasutuste poolt kõrge patogeensusega linnugripi vastaste ajutiste meetmete raames vastu võetud otsus, millega kehtestati ohustatud tsoon ja mille raames keelati muu hulgas kodulindude vedu, oli kooskõlas liidu õigusega ja täpsemalt [direktiividega 92/40 ja 2005/94] ning [otsusega 2006/105]? Kas Ungari haldusasutuste poolt kõrge patogeensusega linnugripi vastaste ajutiste meetmete raames vastu võetud otsus, millega muudeti osaliselt ohustatud tsoonis kohaldatavaid norme ja mille raames keelati muu hulgas kodulindude vedu läbi selle tsooni, ning meede, mis võeti kaebuse esitaja suhtes pädeva asutuse arvamuse vormis (vaidlustamatu otsus), millega ei antud luba kalkunite veoks (kasvatamiseks) farmi, mis asus ohustatud tsoonis tuvastatud nakkusallika vahetus läheduses, oli kooskõlas liidu õigusega ja täpsemalt [direktiividega 92/40 ja 2005/94] ning [otsusega 2006/115]? 2. Kas [direktiivide 92/40 ja 2005/94] kui liidu õiguse normatiivaktide eesmärk oli vastu võtta ühtsed liidu õigusnormid, mille eesmärk on hüvitada võimalik kahju, mis on isikutele tekitatud liidus leviva kõrge patogeensusega linnugripi vastaste ajutiste kaitsemeetmetega? Kas [direktiivides 92/40 ja 2005/94] ning [otsustes 2006/105 ja 2006/115] toodud liidu õigusnormid annavad piisava pädevuse niisuguste ühtsete liidu õigusnormide vastuvõtmiseks, mille eesmärk on hüvitada võimalik kahju, mis on isikutele tekitatud kõrge patogeensusega linnugripi vastaste ajutiste kaitsemeetmetega? 3. Kui vastus teisele küsimusele on jaatav, siis kas õiguse saada hüvitist kahju eest piirang on õiguspärane ja liidu õigusega kooskõlas, kui see tuleneb eespool loetletud õigusaktide täitmiseks võetud siseriiklikest ajutistest meetmetest? Kas siseriiklikku õigusnormi, millega piiratakse riigi poolt hüvitatavat kahju tegelikult kantud kahju ja kuludega ning välistatakse võimalus saada hüvitist saamata jäänud tulu eest, võib pidada isikutele tekitatud kahju hüvitamise õiguse vajalikuks ja proportsionaalseks piiranguks? 4. Kui vastus teisele küsimusele on eitav, siis kas kaebuse esitaja võib juhul, kui kõrge patogeensusega linnugripi tõrje eesmärgil liidu õigusaktide täitmiseks liikmesriigi võetud ajutiste kaitsemeetmetega tekitati talle kahju ning siseriiklikud õigusnormid piiravad kahju hüvitamise nõuet tekitatud kahju hüvitamisega, välistades võimaluse nõuda saamata jäänud tulu hüvitamist, kasutada oma õigust saada hüvitist saamata jäänud tulu eest, tuginedes otseselt […] põhiõiguste hartas kehtestatud põhimõtete (artik[lis] 16 [sätestatud] ettevõtlusvabadus, artik[lis] 17 [kehtestatud] omandiõigus ja artik[lis] 47 [ette nähtud] õigus tõhusale õiguskaitsevahendile) rikkumisele? 5. Kui õiguse nõuda kogu kahju hüvitamist kasutamiseks saab tugineda mõnele liidu õiguses sisalduvale alusele, siis kas sellisele õigusele saab tugineda ainult asjassepuutuva riigi vastu või saab menetluses, mille eesmärk on hüvitada avalike ülesannete täitmisel tekitatud kahju, riigi mõistet laialt tõlgendades niisugusele õigusele tugineda ka haldusasutuse vastu? Kui niisugusele õigusele saab tugineda ka haldusasutuste vastu, siis kas asjassepuutuva riigi vastutust käsitlevates õigusnormides võib olla nõutud, et hüvitise saamise õiguse tekkimiseks peavad olema täidetud täiendavad nõuded? 6. Kui liidu õigus ei anna kaebuse esitajale õigust saada hüvitist kogu tekitatud kahju eest otseselt liidu õigusele tuginedes, siis kas tulenevalt menetluste võrdväärsuse nõudest tuleb samu õigusnorme kohaldada nõuete lahendamisel, mida tuleb hinnata liidu õiguse alusel, ja sarnaste nõuete lahendamisel, mida tuleb hinnata Ungari õiguse alusel? 7. Kas liidu õiguse rakendusmeetmetega seotud vaidluse raames – arvestades, et liidus metslindudel esineva kõrge patogeensusega linnugripi tõrje raames liikmesriigi poolt võetud õigusnormid ja haldusmeetmed mõjutavad tingimata siseturu toimimist – on põhikohtuasjaga sarnastel asjaoludel võimalik pöörduda komisjoni poole, et saada tema kui amicus curiae arvamus, eeskätt juhul, kui on teada, et Euroopa Komisjon on algatanud asjassepuutuva liikmesriigi suhtes kohustuste rikkumise menetluse seoses õigusküsimustega, mis on käsitletava vaidluse jaoks asjakohased? 8. Kui komisjoni kui amicus curiae poole on võimalik pöörduda arvamuse või lihtsalt teabe saamiseks, siis kas komisjon on kohustatud arvamuse andma kui amicus curiae või esitama taotletud teavet liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluses saadud andmete, dokumentide või avalduste kohta ja selles valdkonnas komisjoni järgitud praktika kohta, eeskätt juhul, kui tegemist on mitteavalike andmetega, mis saadi liikmesriigi kohustuste rikkumise menetlemisest Euroopa Kohtus varasemates staadiumides? Kas selliseid andmeid võib avalikult kasutada liikmesriigi kohtus menetluses olevas konkreetses vaidluses?”