Keywords

Summary



Keywords

1. Menetlus – Asja läbivaatamist takistavad avalikul huvil põhinevad asjaolud – Uurimine kohtu algatusel – Põhjendatud huvi äralangemine menetluse käigus – Kaasaarvamine

(Üldkohtu kodukord, artikkel 113)

2. Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Põhjendatud huvi – Tekkinud ja olemasoleva huvi tingimus

(EÜ artikkel 230)

3. Põhiõigused – Õigus tõhusale kohtulikule kaitsele – Piirid – Hagiavalduse vastuvõetavuse tingimuste järgimine

(Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47)

Summary

1. Vastavalt kodukorra artiklile 113 võib Üldkohus igal ajal omal algatusel pärast poolte ärakuulamist otsustada, et esineb avalikust huvist tulenevaid asja läbivaatamist takistavaid asjaolusid, või võtta seisukoha, et hagi ese on ära langenud ning et puudub vajadus asja üle otsustada.

Seega on põhjendatud huvi puudumine avalikust huvist tulenev asja läbivaatamist takistav asjaolu, mida liidu kohus võib omal algatusel uurida. Tuleb asuda seisukohale, et kui tegemist on põhjendatud huvi äralangemisega menetluse käigus, võib liidu kohus seda küsimust samuti lahendada omal algatusel.

(vt punktid 59 ja 60)

2. Füüsilise või juriidilise isiku esitatud otsuse tühistamise ja/või muutmise hagi on vastuvõetav üksnes siis, kui hagejal on vaidlustatud akti tühistamiseks ja/või muutmiseks põhjendatud huvi. See huvi eeldab, et vaidlustatud akti tühistamisel ja/või muutmisel endal võivad olla õiguslikud tagajärjed, või teisisõnu, hagi tulemus võib anda selle esitanud isikule mingit kasu ning see õigustab tekkinud ja kestvat huvi nimetatud akti tühistamiseks ja/või muutmiseks.

See põhjendatud huvi peab säilima kuni kohtulahendi tegemiseni, vastasel juhul võidakse asi läbivaatamata jätta. See nõue tagab nimelt menetluse seisukohast, korrakohase õigusemõistmise huvides, et kohtutele ei esitata arvamuse andmise taotlusi ja/või puhtalt teoreetilise küsimuse lahendamise nõudeid.

Lisaks, kui hageja tugineb huvile, mis puudutab tulevikus tekkivat õiguslikku olukorda, peab ta tõendama, et selle olukorra kahjustamine on juba ette kindel. Seega ei saa hageja vaidlustatud akti tühistamise ja/või muutmise nõudes oma huvi põhjendamiseks tugineda tulevikus tekkivatele olukordadele, mille saabumine ei ole kindel. Lisaks peab hageja tõendama oma põhjendatud huvi esinemist ja see on põhiline ja primaarne tingimus iga kohtule esitatud hagi puhul.

(vt punktid 77–80)

3. Õigus õigusemõistmisele, mille eriline osa on õigus pöörduda kohtusse, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6 ja põhiõiguste harta artiklis 47, ei ole absoluutne õigus ning sellega kaasnevad kaudselt aktsepteeritavad piirangud, mis muu hulgas on seotud hagi vastuvõetavuse tingimustega. Need piirangud ei saa aga kitsendada isikule antud õigust sellisel viisil või määral, et riivataks tema õiguse õigusemõistmisele põhisisu. Nendel piirangutel peab olema õiguspärane eesmärk ning võetud meetmete ja taotletava eesmärgi suhe peab olema mõistlikult proportsionaalne.

Nimelt, kuigi põhjendatud huvi nõue võib tunduda õiguse õigusemõistmisele riivena, ei kahjusta see tingimus ilmselgelt selle õiguse põhisisu, kuna nõudel, et hagejal peab olema hagiavalduse esitamisel ja kuni kohtuotsuse tegemiseni põhjendatud huvi vaidlustada talle väidetavalt kahju tekitavat akti, on õiguspärane eesmärk, milleks on lõpuks korrakohase õigusemõistmise huvides vältida, et liidu kohtule esitataks puhtalt teoreetilisi küsimusi, mille lahendamine ei tekita õiguslikke tagajärgi või anna hagejale kasu.

(vt punktid 97, 99)