SASS 
KOHTUJURISTI ETTEPANEK 
L. A. GEELHOED 
esitatud 27. aprillil 2004 1 
I. Sissejuhatus 
1. Käesoleva asja küsimus tekkis seoses 
Saksamaa taasühinemisega. Täpsemalt on 
tegemist küsimusega, kas endise Saksa 
Demokraatliku Vabariigi ja Saksamaa Liitva­
bariigi sünnituspuhkust reguleerivate õigus­
normide erinevustest tulenev erinev kohtle­
mine kujutab endast soolist diskrimineeri­
mist. 
A. Ühenduse õigus 
2. EÜ asutamislepingu artikli 119 lõikes 1 
(nüüd EÜ artikli 141 lõige 1) on sätestatud 
meestele ja naistele võrdväärse töö eest 
võrdse tasu maksmise põhimõte. „Tasu" on 
harilik põhi- või miinimumpalk või muu 
tasumoodus kas rahas või loonusena, mida töötaja tööandjalt oma töö eest otseselt või 
kaudselt saab (EÜ asutamislepingu artikli 
119 lõige 2, nüüd EÜ artikli 141 lõike 2 
esimene lause). 
3. Direktiivis 76/207 2 on sätestatud meeste 
ja naiste võrdse kohtlemise põhimõte seoses 
töösaamise ja töötingimustega. 
4. Selle direktiivi artikli 3 lõike 1 kohaselt 
tähendab selle põhimõtte kohaldamine, et 
puudub igasugune sooline diskrimineerimine 
nendes tingimustes, kaasa arvatud valikukri­
teeriumides, mis on seotud töö või ameti­
koha saamisega ükskõik millises tegevusvald­
konnas ja -alal või ametiastmel. 
1 — Algkeel: inglise. 2 — Nõukogu 9. veebruari 1976. aasta direktiiv meeste ja naiste 
võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö 
saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (LUT 
L 39, lk 40). 
I - 11145 
KOHTUJURIST GEELHOEDI ETTEPANEK — KOHTUASI C-284/02 
5. Sama direktiivi artikli 5 lõike 1 kohaselt 
tähendab võrdse kohtlemise põhimõtte 
kohaldamine samuti, et meestele ja naistele 
tagatakse samad töötingimused ilma soolise 
diskrimineerimiseta. 
6. Direktiiv 92/85 3 kohustab liikmesriike 
tagama rasedatele, hiljuti sünnitanud ja 
rinnaga toitvatele töötajatele teatava mini­
maalse töökaitse. Ses suhtes on selle direk­
tiivi artiklis 8 sätestatud, et kõnealustel 
töötajatel on õigus vähemalt 14 nädala 
pikkusele katkestamatule rasedus- ja sünni­
tuspuhkusele, mis sisaldab vähemalt kahenä­
dalast kohustuslikku rasedus- ja sünnitus­
puhkust. Peale selle on sama direktiivi artik­
lis 11 sätestatud, et rasedus- ja sünnituspuh­
kuse ajal peab säilima töötajate töötasu ja/või 
õigus piisavale toetusele ning töölepinguga 
seotud õigused. (Direktiivi ülevõtmise täht­
aeg oli 10. oktoober 1994.) 
B. Siseriiklikud õigusnormid 
7. Saksamaa Liitvabariigis reguleerib hiljuti 
sünnitanud naiste olukorda Mutterschutzge-
setz (emaduskaitse seadus, edaspidi 
„MuSchG"). Saksa Demokraatlikus Vabariigis reguleeris hiljuti sünnitanud naiste olukorda 
Arbeitsgesetzbuch der Deutschen Demokra­
tischen Republik (Saksa Demokraatliku 
Vabariigi töökoodeks, edaspidi „AGB-DDR"). 
8. Sellega seoses on AGB-DDR paragrahvis 
244 sätestatud, et naistel on õigus kuuenä-
dalasele raseduspuhkusele enne sünnitust 
ning 20 nädala pikkusele sünnituspuhkusele 
pärast sünnitust. Rasedus- ja sünnituspuh­
kuse ajal maksti naistele sotsiaalkindlustus-
fondist nende keskmise netopalga ulatuses 
rasedus- ja sünnitustoetust. 
9. Saksamaa Liitvabariigis oli naistel sünni­
tusele järgneva kaheksa nädala jooksul töö­
tamine keelatud, nagu seda näeb ka täna ette 
MuSchG paragrahvi 6 lõike 1 esimene lause. 
Sellel ajal saab naine tööandjalt tasu 
(MuSchG paragrahvid 13 ja 14) ning vasta­
valt Reichsversicherungsordnung'ile (sot-
siaalkindlustuskoodeks) sünnitustoetust. 
Pärast seda kaitseperioodi on töötajal õigus 
lapsehoolduspuhkusele kuni lapse kümne-
kuuseks saamiseni. Sellel ajal saab naine 
lapsehooldustoetust, kuid mitte makseid 
tööandjalt. 3 — Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/EMÜ 
rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate 
töökaitse täiustamist soodustavate meetmete kehtestamise 
kohta (kümnes üksikdirektüv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 
16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 348, lk 1). 
I - 11146 
SASS 
10. 10. detsembri 1990. aasta Bundes-
Angestelltentarifvertrag-Osťi (Ida-Saksamaa 
avaliku sektori lepinguliste töötajate kollek­
tiivleping, edaspidi „BAT-O") paragrahvis 
23a on sätestatud: 
„Kõrgemale palgaastmele üleviimine töö-
staaži alusel riigi jurisdiktsioonis ning liidu­
maade tariifiühenduse (Tarifgemeinschaft 
deutscher Länder) jurisdiktsioonis 
Nõutud tööstaaži saavutamisel viiakse töö­
taja, kes teeb lisas la tärniga (') tähistatud 
tööd, üle kõrgemale palgaastmele. 
Nõutud tööstaaži saavutamist arvestatakse 
järgnevalt: 
1. Nõutud tööstaaž loetakse saavutatuks, kui 
töötaja on talle usaldatud tööülesanded 
teatud perioodi jooksul täitnud. Nimetatud 
tööülesannelena käsitletakse selliseid ülesan­
deid, mis vastavad töötajale määratud pal­
gaastmele. 
2. [...] 
3. [...] 4. Nõutud tööstaaž peab olema saavutatud 
katkestusteta. Tähendust ei oma katkestused, 
mis ei ületa kuut kuud; kestusest sõltumata 
ei oma tähendust ka katkestused järgmistel 
põhjustel: 
a) aja- või asendusteenistus, 
b) töövõimetus paragrahvi 37 lõike 1 
tähenduses, 
c) Mutterschutzgesetz'is ette nähtud kait-
seperioodid, 
d) Bundeserziehungsgeldgesetz1! (Saksa­
maa Liitvabariigi lastetoetuste seaduse) 
järgne lapsehoolduspuhkus ja muu laste 
kasvatamiseks antud puhkus kogukes-
tusega kuni viis aastat, 
e) kuni kaheaastane ajateenistust asendav 
tegutsemine vabatahtliku arenguabi 
töötajana. 
I - 11147 
KOHTUJURIST GEELHOEDI ETTEPANEK — KOHTUASI C-284/02 
Katkestusperioode, välja arvatud: 
a) paragrahvide 47-49 ning raske keha­
puudega isikute seaduse kohane puh­
kus, 
b) eripuhkus paragrahvi 50 lõike 1 järgi 31. 
augustini 1995 kehtivas redaktsioonis, 
c) paragrahvi 52 kohane töövabastus, 
d) töövõimetus paragrahvi 37 lõike 1 
tähenduses kuni 26 nädala ulatuses või 
paragrahvi 37 lõike 4 kolmandas lõigus 
osutatud juhtudel kuni 28 nädala ulatu­
ses, 
e) Mutterschutzgesetz'is ette nähtud kait-
seperiood, 
nõutud tööstaaži sisse siiski ei arvestata. 
[...]". [mitteametlik tõlge] 11. BAT-O-d on muudetud 8. mai 
1991. aasta BAT-O muutmise kollektiivle­
pinguga nr 1 (Änderungstarifvertrag Nr. 1 
zum BAT-O). Selle paragrahvis 2 on sätesta­
tud: 
„BAT palgaastmestiku ülevõtmine 
Bundes-Angestelltentarifvertrag'i (Saksamaa 
Liitvabariigi teenistujate kollektiivleping, 
edaspidi „BAT") lisa la (välja arvatud II osa 
N jao preemiaid käsitlevaid sätted ning III 
osa L jao VII jaotise vastavad eeskirjad nii 
riigi kui ka Tarifgemeinschaft deutscher 
Länder'i jurisdiktsioonis) ja lisa lb kohalda­
takse järgmiste sätete kohaselt: 
1. Kui teenistuskäigu kirjelduses tuleb loet­
leda nõutud tööstaaž, hõivatuse perioodid, 
teatud kutsealal töötamise staaž jne, tuleb 
nendena arvesse võtta perioodid enne 1. juu­
lit 1991, mida BAT-O paragrahvi 19 lõigetes 
1 ja 2 ning üleminekusätetes nimetati 
töötamisperioodideks ning mida oleks tul­
nud arvesse võtta juhul, kui BAT-O palgaast­
mestiku VI jagu oleks kehtinud enne 1. juulit 
1991. Esimest lauset kohaldatakse mutatis 
mutandis nende enne 1. juulit 1991 lõppe­
nud perioodide arvestamisel, mis BAT lisade 
I - 11148 
SASS 
la või 1 b muutmise kollektiivlepingutes 
sisalduvate üleminekusätete kohaselt on lõp­
penud või lõpevad pärast 30. juunit 1991 
ning mida tuleb või võib täielikult või 
osaliselt arvestada tööstaaži sisse, samuti 
hõivatuse perioodide, teatud kutsealal tööta­
mise staaži jms arvestamisel vastavalt teenis­
tuskäigu kirjelduse nõuetele. Kui tee­
nistuskäigu kirjelduses on lubatud arvesse 
võtta väljaspool BAT-O kohaldamisala töö­
tatud perioode, võetakse need arvesse siis, 
kui neid oleks esimese lõigu alusel tulnud 
arvesse võtta juhul, kui need oleksid kuulu­
nud BAT-O kohaldamisalasse. 
[...]". [mitteametlik tõlge] 
11. Põhikohtuasi 
12. Ursula Sass on 1982. aastast töötanud 
Potsdami Hochschule für Film und Fernse-
hen'is (filmi- ja televisioonikõrgkool) „Kon­
rad Wolf' tootmisjuhina. 
13. Oma teise lapse sünni ajal 27. jaanuaril 
1987 elas la Saksa Demokraatlikus Vabariigis. 
Seega reguleeris tema töösuhet AGB-DDR. Pärast sünnitust võttis ta AGB-DDR parag­
rahvi 244 alusel 20 nädalat sünnituspuhkust. 
14. Pärast Saksamaa taasühinemist anti 
tema töösuhe üle Brandenburgi liidumaale. 
Vastavalt töölepingule reguleeris tema töö­
suhet seejärel BAT-O. 
15. Kuni 7. maini 1998 vastas tema töötasu 
BAT-O kategooriale Ila. Pärast BAT-O parag­
rahvi 23a kohaselt nõutud tööstaaži saavuta­
mist viidi la 8. mail 1998 üle BAT-O 
kategooria Ib järku 2. 
16. Brandenburgi liidumaa arvestas eduta­
miseks vajaliku 15-aastase nõutud tööstaaži 
sisse kaheksa esimest sünnituspuhkuse näda­
lat, kuid mitte 12 järgnevat nädalat. Liidumaa 
on seisukohal, et kollektiivlepingute kohaselt 
tuleb nõutud tööstaaži sisse arvestada ainult 
MuSchG järgsed kaitseperioodid, mitte aga 
AGB-DDR paragrahvi 244 järgne täiendav 
sünnituspuhkus. 
I - 11149 
KOHTUJURIST GEELHOEDI ETTEPANEK - KOHTUASI C-284/02 
17. U. Sass aga on seisukohal, et ta oli 
kõrgemal palgaastmel juba 12. veebruaril 
1998, sest kollektiivlepingute kohaselt tuleb 
nõutud tööstaaži sisse arvestada kogu 
BAT-O paragrahvi 23a kohaselt ette nähtud 
sünnitusjärgne sünnituspuhkus. Tema arva­
tes kaasneb kostja poolt kollektiivlepingute 
sätetele antud tõlgendusega õigusvastane 
naiste diskrimineerimine. 
18. Ta esitas hagi siseriiklikku esimese astme 
kohtusse, kes hagi rahuldas. Liidumaa on 
oma apellatsioonkaebuses seisukohal, et hagi 
tuleb jätta rahuldamata. U. Sass on seisuko­
hal, et apellatsioonkaebus tuleb jätta rahul­
damata. 
19. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu põh­
jenduse kohaselt ei saa hagi rahuldada ainult 
siseriikliku õiguse alusel. Eelotsusetaotluse 
esitanud kohus selgitab, et BAT-O parag­
rahvi 23a lõike 4 punkti e kolmanda lause 
sõnastus ei jäta kahtlustki selle kohta, et 
MuSchG paragrahvi 6 lõikega 1 ette nähtud 
sünnitusjärgsele kaheksanädalasele kaitsepe-
rioodile järgnevat sünnituspuhkust nõutud 
tööstaaži sisse ei arvestata. See on samuti 
ainus kollektiivlepingust tehtav järeldus ning 
sellest tuletatav mõte ja eesmärk. Teisiti ei 
ole võimalik järeldada ka Änderungstarifver­
trag Nr 1 zum BAT-O paragrahvi 2 lõikest 1. 
Peale selle selgitab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et kollektiivlepingu säte ei ole vastu­
olus kõrgema taseme siseriikliku õigusega. 
Eelotsusetaotluse esitanud kohus ei välista 
siiski võimalust, et kollektiivlepingu säte on 
vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 119 
(nüüd EÜ artikkel 141) ning direktiiviga 
76/207. 
Eelotsuse küsimus 
20. Bundesarbeitsgericht (Saksamaa Liitva­
bariigi töökohus) otsustas esitada Euroopa 
Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse: 
„Kas EÜ asutamislepingu artikliga 119 (nüüd 
EÜ artikkel 141) ja direktiiviga 76/207/EMÜ 
on vastuolus see, kui kollektiivleping, mille 
alusel töösuhte peatumise perioode nõutava 
tööstaaži sisse ei arvestata, välistab ka sellise 
töösuhte peatumise perioodi, mille jooksul 
jäi naistöötaja pärast MuSchG paragrahvis 6 
sätestatud kaheksanädalase arvessevõetava 
kaitseperioodi lõppemist Saksa Demokraat­
liku Vabariigi 16. juuni 1977. aasta töökoo­
deksi (AGB-DDR) paragrahvi 244 lõikes 1 
ettenähtud sünnituspuhkusele, mis kestis 
kuni kahekümnenda sünnitusjärgse nädala 
lõpuni (GBl. I, lk 185)?" 
I - 11150 
SASS 
III. Hinnang 
21. Kuigi eelotsusetaotluse esitanud kohus 
leiab, et kollektiivleping on kooskõlas direk­
tiivi 76/207 artikli 3 lõikega 1 ja artikli 5 
lõikega 1 ning võrdväärse töö eest võrdse 
tasu maksmise põhimõttega, sest BAT-O 
paragrahvi 23a lõige 4 ei tee katkestuspe-
rioodide tööstaaži sisse arvestamisel vahet 
mitte soo, vaid selle põhjal, kas katkestuse 
ajal oli töösuhe peatunud või mitte, ei välista 
kohus, nagu eespool öeldud, võimalust, et 
kollektiivleping rikub ühenduse õigust, kuna 
minnes ainult naistele antavale sünnitusjärg­
sele puhkusele, viidi U. Sass kõrgemale 
palgaastmele üle 12 nädalat hiljem kui mees, 
kellel ei ole õigust saada sünnitusjärgset 
puhkust. 
22. Viimane on U. Sassi seisukoht. Ta leiab, 
et tema üleviimine kõrgemale palgaastmele 
samal ametikohal, sama tööandja juures ning 
samal kuupäeval tööd alustanud meeskollee­
gist 12 nädalat hiljem tuleneb soo põhjal 
erinevast kohtlemisest ning rikub seega EÜ 
artiklit 141. 
23. Lisaks tugineb U. Sass direktiivile 
76/207. Ta ütleb, et tema hilisem üleviimine tuleneb asjaolust, et arvesse võetakse ainult 
MuSchG-s sätestatud kaheksat nädalat (kuid 
mitte kõiki AGB-DDR-s ettenähtud 20 näda­
lat). Sellega aga rikutakse U. Sassi sõnul 
direktiivi artikli 3 lõiget 1 ja artikli 5 lõiget 1. 
24. Liidumaa ja komisjon on seisukohal, et 
ühenduse õigust ei ole rikutud. 
25. Nagu allpool on selgitatud, olen mina 
jõudnud samale järeldusele. 
26. Esiteks tuleb minu arvates seda küsimust 
vaadata direktiivi 76/207 arvestades, sest 
käesolev asi puudutab juurdepääsu ükskõik 
millisele ametiastmele selle direktiivi artikli 3 
lõike 1 tähenduses. Selles mõttes on direktiiv 
76/207, mis käsitleb konkreetselt võrdse tasu 
maksmise põhimõtet, õigusliku alusena asja­
kohaseni kui EÜ artikli 141 lõiked 1 ja 2. 
Käesoleval juhul ei kohaldu Nimzi kohtuasi, 4 
sest küsimuse all ei ole sisuliselt automaatne 
4 — 7. veebruari 1991. aasia kohtuotsus C-184/89: Nimz (EKL 
1991, lk I-297). 
I- 11151 
KOHTUJURIST GEELHOEDI ETTEPANEK — KOHTUASI C-284/02 
staažist sõltuv edutamine ühelt palgaastmelt 
teisele, vaid edutamiseks nõutava tööstaaži 
katkestused. 
27. Teiseks paistab, et eelotsusetaotluse esi­
tanud kohus viitab ainult U. Sassi olukorrale, 
milles naine võttis sünnituspuhkuse tol ajal 
kehtinud Ida-Saksamaa töökoodeksi alusel. 
Nagu komisjon on oma kirjalikes märkustes 
välja toonud, ei esitanud eelotsusetaotluse 
esitanud kohus üldisemat küsimust selle 
kohta, kas MuSchG-s sätestatud kaheksat 
nädalat ületava puhkuse nõutavas tööstaažis 
arvestamata jätmine kujutab endast diskri­
mineerimist. Sellega seoses tuleb mainida, et 
ka Lääne-Saksamaa naised said sel ajal võtta 
pikemat puhkust, kui MuSchG ette nägi. 
Seda lisapuhkust BAT-O paragrahvi 23a 
lõike 4 kohaselt tööstaaži sisse ei arvestatud. 
28. Seega paistab, et tõstatatud küsimus ei 
puuduta niivõrd meeste ja naiste vahelist 
diskrimineerimist üldiselt, kuivõrd teatava rühma, täpsemalt endise Saksa Demokraat­
liku Vabariigi naiste kohtlemist. 
29. See ei ole siiski ühenduse õiguse aspekt. 
Direktiivi 76/207 artikli 2 lõikes 1 sätestatud 
võrdse kohtlemise põhimõte välistab mis 
tahes soolise diskrimineerimise. Direktiiv ei 
käsitle diskrimineerimist muudel alustel. 
Seega ei saa selle direktiivi alusel käsitleda 
võimalikku vahetegemist Ida- ja Lääne-Sak­
samaa naiste vahel. 
30. On selge, et BAT-O asjaomane säte 
puudutab ainult naisi, sest ainult naised 
saavad sünnitada ja võtta AGB-DDR alusel 
sünnituspuhkust. See iseenesest ei takista aga 
ebaseadusliku diskrimineerimise järeldamist, 
sest kohus on otsustanud, et raseda kandi­
daadi tagasilükkamine on ebaseaduslik dis­
krimineerimine isegi siis, kui kõik teised 
kandidaadid on samuti naised. 5 
31. Sellegipoolest ei tulene erinev kohtle­
mine sellest, et naine oli rase või äsja 
5 — 8. novembri 1990. aasta kohtuotsus C-177/89: Dekker (EKL 
1990, lk I-3941). 
I - 11152 
SASS 
sünnitanud, vaid asjaolust, et sel ajal regu­
leeriti Ida-Saksamaa ja Lääne-Saksamaa 
naiste sünnituspuhkust eri õiguskordade 
alusel. 
32. Lääne-Saksamaal olid naised kohustatud 
võtma kaheksanädalase sünnituspuhkuse. 
Selleks ajaks peatati nii töötaja kui ka 
tööandja põhikohustused, s.o ühel töö tege­
mine ja teisel töö tasustamine. Selle asemel 
oli tööandja kohustatud täiendama sotsiaal-
kindlustusmakseid, et tagada naistele sama 
sissetuleku jätkumine. Sellele vaatamata 
võeti seda perioodi arvesse kõrgemale pal­
gaastmele üleviimiseks nõutava tööstaaži 
arvutamisel. Naistel oli võimalus võtta ka 
pikem puhkus. Pärast töötavate emade sün­
nitusjärgset kaheksanädalast kaitseperioodi 
oli neil õigus võtta sünnituspuhkust alates 
kaitseperioodi lõpust kuni lapse kümnekuu-
seks saamiseni. Seda lisaperioodi siiski nõu­
tava tööstaaži arvestamisel arvesse ei võetud, 
samuti ei olnud tööandjal kohustust täien­
dada sotsiaalkindlustusmakseid, mida ema 
sai. 33. Ka Ida-Saksamaal olid nii töötaja kui ka 
tööandja põhikohustused rasedus- ja sünni­
tuspuhkuse ajal peatatud. Sel ajal maksti 
naistele sotsiaalkindlustusfondist nende 
keskmise netosissetuleku ulatuses sünnitus-
toetust. Vastuses Euroopa Kohtu esitatud 
kirjalikele küsimustele märgib Saksamaa 
valitsus, et AGB-DDR ei sisaldanud abso­
luutset keeldu pärast sünnitust töötada, kuid 
sellegipoolest peeti normaalseks kuuenäda-
last taastumisperioodi. Naistel ei olnud 
kohustust võtta 20-nädalast sünnituspuh­
kust, kuid tegelikkuses kasutasid seda 20-
nädalase sünnituspuhkuse võtmise õigust 
peaaegu kõik naised. Ida-Saksamaal ei olnud 
sel ajal sellist nõutaval tööstaažil põhinevat 
edutamise tariifisüsteemi nagu Lääne-Saksa­
maal. 
34. Saksamaa valitsuse ja U. Sassi antud 
teabest järeldub tegelikult, et MuSchG-s ette 
nähtud kaheksa nädalat ja AGB-DDR-s ette 
nähtud esimesed kuus nädalat teenivad igal 
juhul sama eesmärki: ema taastumine ning 
võimalus hoolitseda kohe pärast sünnitust 
lapse eest ise. Pärast seda oli naisel valida: kas 
lisapuhkus lapse eest hoolitsemiseks (Lääne-
Saksamaa) või kasutada oma õigust võtta 
välja terve 20-nädalane puhkus (Ida-Saksa­
maa). Kuigi see ei ole praeguse kohtuasja 
küsimus, paistab, et nii Lääne- kui ka Ida-
I - 11153 
KOHTUJURIST GEELHOEDI ETTEPANEK — KOHTUASI C-284/02 
Saksamaal oli emadel ja isadel võimalus võtta 
hiljem mingis vormis vanemapuhkust. 
Lääne-Saksamaal seda perioodi nõutava 
tööstaaži sisse ei arvestatud. Nagu eespool 
öeldud, ei olnud Ida-Saksamaal võrreldavat 
edutamise süsteemi. 
35. Pärast Saksamaa taasühinemist sätestati 
kollektiivlepinguga, et nõutava tööstaaži 
arvutamisel võetakse arvesse ainult 
MuSchG-s ette nähtud kaheksa nädalat. On 
selge, et enne taasühinemist kehtinud õigus­
kordade vahel võib olla mõningaid ebakõla­
sid ning kõiki võimalikke ajaloolisi erinevusi 
ei ole võimalik kõrvaldada. Teisest küljest 
võiks väita, et kollektiivlepingu ülemineku­
sätted olid ette nähtud just Saksamaa Liitva­
bariigi ja endise Ida-Saksamaa töötajate 
võrdse kohtlemise tagamiseks. Kui U. Sassi 
hagi rahuldatakse, viiks ka see ebavõrdse 
kohtlemiseni. 
36. Ma tean, et asjaolu, et kõik endise Ida-
Saksamaa naised võtsid 20-nädalase sünni­
tuspuhkuse, võib tekitada õiguspäraseid ootusi. See ei ole siiski ühenduse õiguse 
küsimus, vaid selline, mis tuleb lahendada 
vastavalt siseriiklikule õigusele. 
37. Viimase märkusena lisaksin, et endise 
Lääne- ja endise Ida-Saksamaa elanike 
võrdse kohtlemise küsimus ei teki ainult 
seoses emade kaitsega. Õiguskordade erine­
vused võivad mõjutada ka ajateenistuses 
olevaid mehi. Need ei ole küsimused, mida 
saab asjakohaselt lahendada ühenduse õigu­
ses ette nähtud meeste ja naiste võrdse 
kohtlemise põhimõttele tuginedes. 
38. Kokkuvõttes ei saa nende kahe naiste­
rühma võimalikku erinevat kohtlemist käsit­
leda meeste ja naiste võrdse kohtlemise 
põhimõttele viidates. 
39. Kas endise Ida-Saksamaa mehi ja naisi 
koheldakse võrdselt? 
I - 11154 
SASS 
40. Nagu punktis 30 on öeldud, saavad 
ainult naised olla rasedad ja seega võtta 
AGB-DDR alusel sünnituspuhkust. Sellegi­
poolest ei tähenda see erinevus automaatselt 
diskrimineerimist. Rasedus on eriolukord, 
mis õigustab erikaitset. Seetõttu on direktiivi 
76/207 artikli 2 lõikes 3 sätestatud, et see 
direktiiv ei piira naiste kaitset käsitlevate 
sätete kohaldamist, eriti seoses raseduse ja 
sünnitusega. Viitan ka Hofmanni kohtuas­
jale, 6 kus Euroopa Kohus otsustas, et meet­
med nagu emadele seadusejärgse kaitsepe-
rioodi järel antav sünnituspuhkus kuuluvad 
direktiivi 76/207 artikli 2 lõike 3 reguleeri­
misalasse ning et selline puhkus võib olla 
seaduslikult reserveeritud emadele ega kätke 
diskrimineerimist. 
41. Ehkki see ei ole käesolevas asjas kohal­
datav, pakub mõtlemisainet direktiiv 92/85. 
See näeb ette ainult rasedus- ja sünnitus­
puhkuse kestust reguleerivad miinimumees-
kirjad, mis tähendab, et liikmesriikidel on 
vabadus vastu võtta õigusakte, mis lubavad 
võtta enne või pärast sünnitust pikemat 
puhkust. 42. Sellise pikema puhkuse tagajärgede suh­
tes naiste töösuhtele sätestab direktiiv 92/85 
ainult, et selle artiklis 8 ette nähtud miini-
mumperioodi jooksul peavad tööalased õigu­
sed olema tagatud. Seega ei reguleeri see 
direktiiv ettenähtud miinimumperioodi üle­
tava sünnituspuhkusega seonduvat. Sellega 
seoses otsustas Euroopa Kohus Boyle'i koh­
tuasjas, 7 et põhipuhkuse õiguse katkemine 
on lubatav sellise tasuta sünnituspuhkuse 
jooksul, mida tööandja võimaldab lisaks 
direktiivi 92/85 artikliga 8 tagatud kaitsepe-
rioodile. 
43. Punktides 33 ja 34 viidatud Saksamaa 
valitsuse kirjaliku vastuse kohaselt ei olnud 
Ida-Saksamaa naised kohustatud võtma 20-
nädalast sünnituspuhkust. Teisisõnu oli tege­
mist naisi soosiva eriõigusega, mida nad olid 
vabad kasutama. U. Sass ütleb, et ajal, mil ta 
sünnitas, ei olnud MuSchG asjakohane. Kõik 
endise SDV naised kasutasid oma õigust 20-
nädalasele sünnituspuhkusele. Kui nad ei 
oleks seda teinud, oleks see võinud kaasa 
tuua tagajärgi. Ta märgib ka, et naised läksid 
pärast seda puhkust tööle tagasi sagedamini 
kui Saksamaa Liitvabariigis ja panid oma 
lapse lastesõime. Samamoodi olevat neil 
olnud võimalus panna laps lastesõime ka 
kõnealuse 20 nädala jooksul, kuid kui nad 
6 — 12. juuli 1984. aasta kohtuotsus 181/83: Hofmann (EKL 1984, 
lk 3047. punki 26). 7 — 27. oktoobri 1998. aasta kohtuotsus 411/96: Boyle (EKI. 1998, 
lk I-6101). 
I- 11155 
KOHTUJURIST GEELHOEDI ETTEPANEK - KOHTUASI C-284/02 
tegid seda sünnituspuhkuse esimese kuue 
nädala möödudes, pidid nad tagasi tööle 
minema ja kaotasid sünnitustoetuse. Olgu 
sellega kuidas on, aga see ei ole antud 
küsimuses otsustav. Seoses võimalike õigus-
päraste ootustega viitan ma oma märkusele 
punktis 35. Ehkki see tava võis tekitada 
teatavaid õiguspäraseid ootusi selles mõttes, 
et naised võisid mitte aru saada, et sellel võib 
olla mingisugune negatiivne mõju nende 
üleviimisele kõrgemale palgaastmele, ei ole see ühenduse õiguse küsimus, vaid selline, 
mis tuleb lahendada vastavalt siseriiklikule 
õigusele. 
44. Eelotsusetaotluse esitanud kohus püsti­
tas samuti küsimuse kaudse diskrimineeri­
mise kohta. AGB-DDR paragrahv 244, mis 
puudutab ainult naisi, ei saa kaudset diskri­
mineerimist kätkeda. 
IV. Ettepanek 
45. Eeltoodut arvestades olen arvamusel, et Euroopa Kohus peaks talle Bundes-
arbeitsgerichťi eelotsusetaotluses esitatud küsimusele vastama järgmist: 
Kollektiivlepingu säte, mille alusel töösuhte peatumise perioode nõutava tööstaaži 
sisse ei arvestata ning mille alusel arvestatakse nõutava tööstaaži sisse ainult 
Mutterschutzgesetz'i paragrahvis 6 ette nähtud kaheksanädalane kaitseperiood, kuid 
mitte Saksa Demokraatliku Vabariigi töökoodeksi järgne pikem sünnituspuhkuse 
periood, ei kujuta endast soolist diskrimineerimist. 
I - 11156