EUROOPA KOHTU OTSUS (kaheksas koda)

3. september 2009( )

Liikmesriigi kohustuste rikkumine – Direktiiv 2005/65/EÜ – Transpordipoliitika – Sadamarajatiste turvalisus – Ettenähtud tähtaja jooksul üle võtmata jätmine

Kohtuasjas C‑464/08,

mille ese on EÜ artikli 226 alusel 27. oktoobril 2008 esitatud liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi,

Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: K. Simonsson ja K. Saaremäel-Stoilov, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,

hageja,

versus

Eesti Vabariik, esindaja: L. Uibo,

kostja,

EUROOPA KOHUS (kaheksas koda),

koosseisus: koja esimees T. von Danwitz, kohtunikud G. Arestis (ettekandja) ja J. Malenovský,

kohtujurist: J. Kokott,

kohtusekretär: R. Grass,

arvestades kirjalikku menetlust,

arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,

on teinud järgmise

otsuse

1 Euroopa Ühenduste Komisjon palub oma hagiavalduses Euroopa Kohtul tuvastada, et kuna Eesti Vabariik ei ole vastu võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/65/EÜ sadamate turvalisuse tugevdamise kohta (ELT L 310, lk 28, edaspidi „direktiiv”) täitmiseks vajalikke õigusnorme või ei ole igal juhul nendest komisjonile teatanud, siis on Eesti Vabariik jätnud täitmata direktiivist tulenevad kohustused.

2 Direktiivi artikli 18 kohaselt pidid liikmesriigid jõustama direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 15. juuniks 2007 ning teatama nendest viivitamata komisjonile.

Kohtueelne menetlus

3 Kuna komisjonile ei teatatud sätetest, mille Eesti Vabariik on vastu võtnud, et tagada direktiivi täielik ülevõtmine oma õiguskorda direktiivis ette nähtud tähtaja jooksul, algatas komisjon EÜ artiklis 226 ette nähtud liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluse. Ta saatis 1. augustil 2007 märgukirja, milles kutsus seda liikmesriiki üles esitama oma seisukoht kahekuulise tähtaja jooksul.

4 Eesti Vabariik vastas komisjonile 1. oktoobri 2007. aasta kirjas, mis edastati 3. oktoobril 2007, et direktiivi ülevõtmisele suunatud sadamaseaduse eelnõu on väljatöötamisel.

5 Jäämata liikmesriigi vastusega rahule, esitas komisjon 28. novembril 2007 põhjendatud arvamuse, milles ta kutsus Eesti Vabariiki üles võtma direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed kahe kuu jooksul alates põhjendatud arvamuse kättesaamise kuupäevast.

6 Eesti Vabariik teatas komisjonile 9. aprilli 2008. aasta kirjas, et direktiivi ülevõtmine on hilinenud, sest õigusakti ettevalmistamisel tekkis lisaanalüüsi vajavaid rakenduslikke küsimusi. Kirja saatmise ajaks oli Eesti Vabariigil valminud sadamaseaduse eelnõu, mille tekst edastati komisjonile.

7 Kuna komisjonil ei olnud muud teavet, mis oleks lubanud järeldada, et Eesti Vabariik on võtnud vastu direktiivi ülevõtmiseks vajalikud meetmed, otsustas komisjon esitada hagi.

Hagi

8 Oma vastuses tunnistas Eesti Vabariik talle etteheidetavat liikmesriigi kohustuste rikkumist. Ta täpsustas vaid, et õigusakt, mis on vajalik direktiivi ülevõtmiseks siseriiklikku õiguskorda, on Riigikogu menetluses.

9 Sellega seoses olgu märgitud, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb liikmesriigi kohustuste rikkumise esinemist hinnata põhjendatud arvamuses määratud tähtaja lõppemisel liikmesriigis esineva olukorra alusel ning Euroopa Kohus ei saa arvestada hiljem toimunud muutusi (vt eelkõige 27. oktoobri 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑23/05: komisjon vs. Luksemburg, EKL 2005, lk I‑9535, punkt 9, ja 27. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C‑115/07: komisjon vs. Tšehhi Vabariik, punkt 9).

10 Antud juhul on vaieldamatu, et põhjendatud arvamuses määratud tähtaja lõpul ei olnud Eesti Vabariik võtnud vajalikke meetmeid, et tagada direktiivi ülevõtmine oma õiguskorda.

11 Neil asjaoludel tuleb komisjoni esitatud hagi pidada põhjendatuks.

12 Seetõttu tuleb tuvastada, et kuna Eesti Vabariik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul vastu võtnud direktiivi täitmiseks vajalikke õigus- ja haldusnorme, siis on Eesti Vabariik rikkunud direktiivist tulenevaid kohustusi.

Kohtukulud

13 Kodukorra artikli 69 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna komisjon on kohtukulude hüvitamist nõudnud ja Eesti Vabariik on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud välja mõista Eesti Vabariigilt.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kaheksas koda) otsustab:

1. Kuna Eesti Vabariik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul vastu võtnud vajalikke õigus- ja haldusnorme, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/65/EÜ sadamate turvalisuse tugevdamise kohta, siis on Eesti Vabariik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi.

2. Mõista kohtukulud välja Eesti Vabariigilt.

Allkirjad