ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused, 15.12.2011, Sabbag Afota vs. nõukogu, F‑9/11 , EU:F:2011:196 , punkt 62 , ja 15.12.2015, Bonazzi vs. komisjon, F‑88/15 , EU:F:2015:150 , punktid 98 ja 99 ja seal viidatud kohtupraktika.

Edutatavate ametnike teenete võrdleval hindamisel on ametisse nimetaval asutusel ulatuslik kaalutlusõigus ning selles osas peab liidu kohtu kontroll piirduma uurimisega, kas administratsioon on jäänud menetluse ja väidete osas oma kaalutlusõiguse piiridesse ega ole ilmselgelt neid piire ületanud ega kasutanud oma kaalutlusõigust selgelt vääralt. Liidu kohus ei saa seega asendada omaenda hinnanguga ametisse nimetava asutuse hinnangut nende ametnike kvalifikatsioonidele ja teenetele.

Selleks et säilitada selles osas ametisse nimetavale asutusele seadusandja poolt edutamise vallas usaldatud kaalutlusruumi kasulikku mõju, ei saa liidu kohus tühistada otsust ainult sel põhjusel, et ta leiab, et tegemist on ametisse nimetava asutuse hinnanguga seoses tõenäolisi kahtlusi tekitavate faktiliste asjaoludega, ega ka tuvastada hindamisvea olemasolu. Üksnes ilmse vea tuvastamine võib viia edutamisotsuse tühistamiseni ning selles suhtes peavad tõendid, mis tuleb esitada hagejal, olema piisavad, et muuta otsuses jätta asjaomane ametnik edutamata asjaoludele antud hinnang ebaveenvaks. Teisisõnu tuleb ilmse hindamisvea kohta esitatud väide tagasi lükata, kui hageja esitatud tõenditele vaatamata võib vaidlustatud hinnangu tunnistada igal juhul tõenäoliseks.

Siiski piirab ametisse nimetava asutuse ulatuslikku kaalutlusõigust vajadus viia toimikute võrdlev hindamine läbi hoolsalt ja erapooletult ning nii, et see oleks teenistuse huvides ja vastavuses võrdse kohtlemise põhimõttega. Praktikas tuleb see hindamine läbi viia võrdsel alusel ning võrreldavatest infoallikatest ja andmetest lähtudes.

(vt punktid 44–46)

Viited:

Euroopa Liidu Üldkohus: kohtuotsus, 15.1.2014, Stols vs. nõukogu, T‑95/12 P, EU:T:2014:3, punktid 29 ja 32.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused, 15.12.2015, Bonazzi vs. komisjon, F‑88/15, EU:F:2015:150, punkt 48, ja 2.3.2016, Loescher vs. nõukogu, F‑84/15, EU:F:2016:29, punktid 56, 57 ja 59 ning seal viidatud kohtupraktika.
Võttes arvesse ulatuslikku kaalutlusõigust, mis administratsioonil on kogu valikumenetluses ja eeskätt personalieeskirjade artiklis 45a sätestatud sertifitseerimismenetluses kandidaatide teenete hindamisel ja võrdlemisel, peab Avaliku Teenistuse Kohtu kontroll selles valdkonnas piirduma küsimusega, kas arvestades asjaolusid, millele administratsioon oma hinnangu andmisel tugines, jäi viimane mõistlikkuse piiridesse ega kasutanud oma pädevust ilmselgelt ebaõigesti või muul eesmärgil, milleks see talle anti. Seega ei või Avaliku Teenistuse Kohus asendada administratsiooni hinnangut kandidaadi teenete ja kvalifikatsiooni kohta oma vastava hinnanguga, juhul kui ükski toimikus sisalduv asjaolu ei võimalda kinnitada, et administratsioon tegi nimetatud teeneid ja kvalifikatsiooni hinnates ilmse hindamisvea.

Lisaks peab ametisse nimetav asutus, kellel on kandidaatide valimisel küll lai hindamisõigus, arvestama avaldatud kandideerimiskutse tekstiga.

(vt punktid 22 ja 23)

Viited:

Euroopa Kohus: kohtuotsus, 4.2.1987, Bouteiller vs. komisjon, 324/85, EU:C:1987:59, punkt 6.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused, 11.7.2006, Tas vs. komisjon, F‑12/05, EU:F:2006:68, punkt 43; 6.5.2009, Campos Valls vs. nõukogu, F‑39/07, EU:F:2009:45, punkt 43; 25.2.2010, Pleijte vs. komisjon, F‑91/08, EU:F:2010:13, punkt 61, ja 2.12.2014, Migliore vs. komisjon, F‑110/13, EU:F:2014:257, punkt 90.
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Menetlus – Kohtukulud – Kindlaksmääramine – Arvesse võetavad asjaolud

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 91 punkt b; nõukogu otsus 2004/752, artikli 3 lõige 4)

Hinnates hüvitatavate kulude summa kindlaksmääramise eesmärgil kohtueelse menetlusega seotud töömäära, peab ühenduse kohus arvesse võtma töötundide koguarvu, mis näib objektiivselt olevat selle menetluse jaoks hädavajalik. Esindaja tasu suurus ei sõltu tema koostatud märkuste mahust. Nimelt võib märkuste kompaktsus kajastada nii nende autori sünteesivõimet, kohtu ja teise menetluspoole tööaja säästmist kui ka kiiret tööd. Põhimõtteliselt ei saa märkuste lühidust pidada nende koostaja kiirustatud või pealiskaudse töö kajastuseks.

(vt punktid 23 ja 24)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 30. oktoober 1998, kohtuasi T‑290/94 DEP: Kaysersberg vs . komisjon (EKL 1998, lk II‑4105, punkt 20); 20. november 2002, kohtuasi T‑171/00 DEP: Spruyt vs . komisjon (EKL AT 2002, lk I‑A‑225 ja II‑1127, punkt 29)
EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(teine koda)

3. mai 2012

Kohtuasi F‑44/05 RENV

Guido Strack

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Menetluse ülemäära pikast kestusest tulenev kahju hüvitamise nõue – Avaliku Teenistuse Kohtu pädevuse puudumine – Kohtuasja saatmine lahendamiseks Euroopa Liidu Üldkohtule

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, millega G. Strack palub sisuliselt tühistada otsus, millega lükati tagasi tema kandidatuur Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituse pakkumismenetluste ja lepingute osakonna juhataja ametikohale, ning otsus, millega vaidlusalusele ametikohale nimetati A, samuti mõista komisjonilt välja hüvitis temale väidetavalt tekitatud mittevaralise kahju eest.

Otsus: Saata kohtumenetluse ülemäära pikast kestusest tulenev kahju hüvitamise nõue, mille hageja esitas 21. veebruaril 2011 kirjalike märkuste punktides 78–85 ning kirjalike märkuste nõuete punktis A.4, lahendamiseks Euroopa Liidu Üldkohtule. Selle nõudega seotud kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise nõue – Alus – Töösuhe – Õiguslik alus

(ELTL artikkel 270)

2. Menetlus – Liidu erinevate kohtute pädevuse jaotus – Menetluse ülemäära pikast kestusest tulenev kahju hüvitamise nõue – Avaliku Teenistuse Kohtu pädevuse puudumine – Kohtuasja saatmine lahendamiseks Üldkohtule

(ELTL artikli 256 lõike 1 esimene lõik; Euroopa Liidu põhiõiguste harta, artikkel 47; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 51 esimene lõik; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 73)

1. Vaidlus, mis on tekkinud ametniku ja selle institutsiooni vahel, kus ta teenistuses oli või on, kuulub ELTL artikli 270 kohaldamisalasse ainult juhul, kui vaidlus tekkis asjaomast ametnikku ja institutsiooni sidunud või siduvast töösuhtest.

(vt punkt 8)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: 12. mai 2011, kohtuasi F‑50/09: Missir Mamachi di Lusignano vs. komisjon (punkt 116 ja seal viidatud kohtupraktika), mille peale on esitatud apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Üldkohtusse (kohtuasi T‑401/11 P).

2. Avaliku Teenistuse Kohtul puudub ilmselgelt pädevus teha otsus kahju hüvitamise nõude kohta, mille on esitanud endine ametnike menetluse ülemäära pika kestuse tõttu kohtumenetluse osas, ilma et see piiraks teisi esitatud kahju hüvitamise nõudeid. Nimelt ei ole väidetava kahju aluseks hageja ja institutsiooni vaheline töösuhe, vaid liidu kohtute poolt otsuse tegemisega väidetavalt viivitamine, mille puhul on tegemist hageja õigusega tõhusale õiguskaitsevahendile rikkumisega.

Sellega seoses näeb Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikkel 73 ette, et hagi, mida on pädev lahendama Euroopa Kohus või Üldkohus, tuleb suunata nendele, kuna hagiavaldus on pelgalt kõikide nõuete kandja, mistõttu sisult autonoomseid nõudeid saab käsitleda hagina artikli 73 tähenduses. Lisaks tuleneb ELTL artikli 256 lõike 1 esimesest lõigust ja Euroopa Kohtu põhikirja artikli 51 esimesest lõigust, et Üldkohus on pädev lahendama esimeses astmes üksikisikute esitatud kahju hüvitamise nõudeid, kui nende hagide aluseks on asjaomast isikut ja institutsiooni sidunud või siduv töösuhe.

(vt punktid 9 ja 10)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Menetlus – Kohtuotsuse tõlgendamine – Taotluse vastuvõetavuse tingimused

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikkel 129; nõukogu otsus 2004/752, artikli 3 lõige 4)

Selleks et kohtuotsuse tõlgendamise taotlus oleks vastuvõetav, peab selle ese olema asjaomase kohtuotsuse resolutsioon koos otsuse peamiste põhjendustega ning selle eesmärk peab olema kõrvaldada kohtuotsuse mõtte ja ulatusega seotud võimalik ebaselgus või mitmetähenduslikkus, niivõrd kui selle kohtuotsusega tuli lahendada kohtule esitatud konkreetne asi. Seega ei ole selline taotlus vastuvõetav, kui sellega küsitakse asja menetleva kohtu arvamust sama kohtu tehtud otsuse või antud määruse kohaldamise ja täitmise või tagajärgede kohta.

(vt punkt 8)

Viited:

28. juuni 1955, kohtuasi 5/55: Assider vs . Ülemamet (EKL 1955, lk 263, 278); 7. aprill 1965, kohtuasi 70/63 bis : Ülemamet vs . Collotti ja Euroopa Kohus (EKL 1965, lk 353, 359); 13. juuli 1966, kohtuasi 110/63 bis : Willame vs . komisjon (EKL 1966, lk 411, 417); 29. september 1983, kohtuasi 206/81 bis : Alvarez vs . parlament (EKL 1983, lk 2865, punktid 8−11); 20. aprill 1988, liidetud kohtuasjad 146/85 INT ja 431/85 INT: Maindiaux jt vs . MSK jt (EKL 1988, lk 2003, punktid 5 ja 6)

14. juuli 1993, kohtuasi T‑22/91 INT: Raiola‑Denti jt vs . nõukogu (EKL 1993, lk II‑817, punkt 6); 24. juuli 1997, kohtuasi T‑573/93 (129): Caballero Montoya vs . komisjon (EKL AT 1997, lk I‑A‑271 ja II‑761, punkt 27)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Menetlus – Tasuta õigusabi taotlus – Kaetavad kulud

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artiklid 94 ja 95; nõukogu otsus 2004/752, artikli 3 lõige 4)

Esimese Astme Kohtu kodukorra artiklitest 94 ja 95 tuleneb, et tasuta õigusabi peab põhimõtteliselt piirduma nende menetluskulude katmisega, mis tekkisid kas tasuta õigusabi taotluse esitamise ajal või pärast seda. Nimelt, kui erilised asjaolud välja arvata, ei oleks see, kui õigusabiga kaetaks tagantjärele enne nimetatud kuupäeva tekkinud kulud, kooskõlas nende sätete sõnastuse või mõttega ega oleks ka korrakohase õigusmõistmise huvides. Kui enne tasuta õigusabi taotluse esitamist on tekkinud kulusid, eeldatakse kuni vastupidise tõendamiseni, et taotleja suutis need kanda ja seega ei ole üks tasuta õigusabi andmise tingimustest täidetud.

(vt punkt 16)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 3. aprill 2006, kohtuasi T‑49/04 AJ: Hassan vs . nõukogu ja komisjon (kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 21); 27. oktoober 2006, T‑318/01 AJ: Othman vs . nõukogu ja komisjon (kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 31)
Staff case summary



Staff case summary

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Menetluse algatamise huvi

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Ametnikul ei ole õigust alustada avalikkuse või institutsioonide huvi kaitseks menetlust ning võib esitada tühistamishagi toetuseks vaid neid väiteid, mis teda isiklikult puudutavad. Sellest tulenevalt on ilmselgelt vastuvõetamatu hagi, mille ametnik on esitanud edutamise käigus kõrgemale palgaastmele edutatud ametnike nimekirja tühistamiseks osas, milles see nimekiri ei sisalda hageja nime, juhul kui hageja ei ole näidanud, milles seisneb tema isiklik huvi hagi esitada ja ta viitab vaid mõne eelispunktide kategooria õigusvastasusele, kuid ei esita oma menetlusdokumentides enda olukorra kohta asjaomase edutamisega seoses ühtegi konkreetset tõendit, nagu eelkõige kõnealustes kategooriates talle antud edutamispunktide arv. Sellekohast järeldust ei mõjuta asjaolu, et antud edutamispunktide arv nähtub kostja vastusele lisatud dokumendist, kuna hageja on kohustatud oma menetlusdokumentides välja tooma oma huvi menetlust algatada ning vajaduse korral viitama lisas olevatele vastavatele tõenditele.

(vt punktid 31 ja 32)

Viited:

30. juuni 1983, kohtuasi 85/82: Schloh vs . nõukogu (EKL 1983, lk 2105, punkt 14)

22. november 2006, kohtuasi T‑436/04: Sanchez Ferriz vs . komisjon (EKL AT 2006, lk I‑A‑2‑277 ja II‑A‑2‑1439, punkt 35); 23. november 2006, kohtuasi T‑422/04: Lavagnoli vs . komisjon (kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 31)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(kolmas koda)

18. november 2009

Kohtuasi F‑11/05 RENV

Olivier Chassagne

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Avalik teenistus – Saatmine Avaliku Teenistuse Kohtule uueks arutamiseks pärast lahendi tühistamist – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine

Ese: Hagi, mille on EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitanud O. Chassagne ja mis on registreeritud numbri all F‑11/05. Avaliku Teenistuse Kohus jättis 29. juuni 2006. aasta määrusega kohtuasjas F‑11/05: Chassagne vs. komisjon (EKL AT 2006, lk I‑A‑1‑65 ja II‑A‑1‑241) hageja hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Esimese Astme Kohus tühistas apellatsioonimenetluses 19. septembri 2008. aasta otsusega kohtuasjas T‑253/06 P: Chassagne vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) eespool osutatud 29. juuni 2006. aasta kohtumääruse Chassagne vs. komisjon ning saatis kohtuasja Avaliku Teenistuse Kohtule uueks arutamiseks.

Otsus: Kohtuasjas F‑11/05 RENV: Chassagne vs. komisjon, mis kustutatakse Avaliku Teenistuse Kohtu registrist, on otsuse tegemise vajadus ära langenud. Mõista komisjonilt välja kohtukulud, mida hageja on kandnud kuni Esimese Astme Kohtu 19. septembri 2008. aasta otsuse kuulutamiseni. Pärast selle otsuse kuulutamist tekkinud kohtukulud jätta poolte endi kanda.

Kokkuvõte

Menetlus – Hageja tegevusetus – Hagi eseme äralangemine – Otsuse tegemise vajaduse äralangemine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 75)

Avaliku Teenistuse Kohus peab korrakohase õigusmõistmise huvides hageja kestva tegevusetuse korral vastavalt kodukorra artiklile 75 omal algatusel sedastama, et hagi ese on ära langenud ning puudub vajadus otsuse tegemiseks.

(vt punkt 28)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 20. juuni 2008, kohtuasi T‑299/06: Leclercq vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus ei avaldata)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU ESIMESE KOJA ESIMEHE MÄÄRUS

29. september 2009

Kohtuasi F‑18/05 RENV

D

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Kohtuasja saatmine uueks arutamiseks pärast lahendi tühistamist – Kutsehaigus – Taotlus tunnistada hageja haiguse süvenemise kutsealast päritolu – Personalieeskirjade artikkel 73 – Registrist kustutamine – Kohtukulud

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, millega D palub tühistada komisjoni 4. mai 2004. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata tema taotlus tunnistada tema haiguse või haiguse süvenemise kutsealast päritolu; haigus takistab tal töötamast tema palgaastmele vastava kategooria ametikohal.

Otsus: Kustutada kohtuasi F‑18/05 RENV: D vs. komisjon Avaliku Teenistuse Kohtu registrist. Jätta komisjoni kohtukulud, mis on seotud Avaliku Teenistuse Kohtu ja Esimese Astme Kohtu menetlusega, tema enda kanda ning mõista temalt välja pool hageja kohtukuludest nendes menetlustes. Jätta pool hageja kohtukuludest, mis on seotud Avaliku Teenistuse Kohtu ja Esimese Astme Kohtu menetlusega, tema enda kanda. Jätta komisjoni nõuete toetuseks menetlusse astunud Axa Belgiumi kohtukulud tema enda kanda.

Kokkuvõte

Menetlus – Kohtukulud – Teise poole käitumise tõttu hagist loobumine

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 87 lõige 5; Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikkel 122)

Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 87 lõike 5 esimese lõigu kohaselt, mida kohaldatakse mutatis mutandis Avaliku Teenistuse Kohtus menetluses olevatele kohtuasjadele enne viimati nimetatud kohtu enda kodukorra jõustumist, peab hagist loobuja hüvitama kohtukulud, kui vastaspool nõuab seda oma märkustes hagist loobumise kohta. Siiski kannab hagist loobunud poole taotlusel kohtukulud vastaspool, kui see on viimase käitumise tõttu õigustatud.

Siiski tuleb teha otsus kohtukulude jaotuse kohta hagist loobumise puhul, mis toimus pärast institutsiooni otsust vaadata uuesti pärast nelja aastat üle keeldumine hageja haiguse kutsealase päritolu tunnistamise kohta, mille peale asjaomane isik esitas hagi, kui hagist loobumine toimus kolm tööpäeva enne kohtuistungit ning peaaegu üks aasta pärast nimetatud otsuse tegemist ja kui institutsioonile oli samas asjas apellatsioonkaebuse kohta tehtud otsus edukas.

(vt punktid 10–14)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS (täiskogu)

13. juuli 2007

Kohtuasi F‑1/05 INT

Pia Landgren

versus

Euroopa Koolitusfond (EKF)

Menetlus – Kohtumääruse tõlgendamine – Taotluse vastuvõetavuse tingimused

Ese: Hagi, milles EKF esitas vastavalt Esimese Astme Kohtu kodukorra – mida kohaldatakse nõukogu 2. novembri 2004. aasta otsuse 2004/752/EÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohus (ELT L 333, lk 7), artikli 3 lõike 4 kohaselt Avaliku Teenistuse Kohtu suhtes mutatis mutandis kuni viimase oma kodukorra jõustumiseni – artiklile 129 taotluse tõlgendada Avaliku Teenistuse Kohtu (täiskogu) 22. mail 2007 antud määrust kohtuasjas F‑1/05: Landgren vs. EKF (EKL AT 2007, lk I‑A‑1‑0000 ja II‑A‑1‑0000).

Otsus: Jätta tõlgendamise taotlus vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. Mõista käesoleva kohtuastme kohtukulud välja EKF‑lt.

Kokkuvõte

Menetlus – Kohtuotsuse tõlgendamine – Taotluse vastuvõetavuse tingimused

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikkel 129; nõukogu otsus 2004/752, artikli 3 lõige 4)

Selleks et kohtuotsuse tõlgendamise taotlus oleks vastuvõetav, peab selle ese olema asjaomase kohtuotsuse resolutsioon koos otsuse peamiste põhjendustega ning selle eesmärk peab olema kõrvaldada kohtuotsuse mõtte ja ulatusega seotud võimalik ebaselgus või mitmetähenduslikkus, niivõrd kui selle kohtuotsusega tuli lahendada kohtule esitatud konkreetne asi. Seega ei ole selline taotlus vastuvõetav, kui sellega küsitakse asja menetleva kohtu arvamust sama kohtu tehtud otsuse või antud määruse kohaldamise ja täitmise või tagajärgede kohta.

(vt punkt 8)

Viited:

28. juuni 1955, kohtuasi 5/55: Assider vs. Ülemamet (EKL 1955, lk 263, 278); 7. aprill 1965, kohtuasi 70/63 bis: Ülemamet vs. Collotti ja Euroopa Kohus (EKL 1965, lk 353, 359); 13. juuli 1966, kohtuasi 110/63 bis: Willame vs. komisjon (EKL 1966, lk 411, 417); 29. september 1983, kohtuasi 206/81 bis: Alvarez vs. parlament (EKL 1983, lk 2865, punktid 8−11); 20. aprill 1988, liidetud kohtuasjad 146/85 INT ja 431/85 INT: Maindiaux jt vs. MSK jt (EKL 1988, lk 2003, punktid 5 ja 6)

14. juuli 1993, kohtuasi T‑22/91 INT: Raiola‑Denti jt vs. nõukogu (EKL 1993, lk II‑817, punkt 6); 24. juuli 1997, kohtuasi T‑573/93 (129): Caballero Montoya vs. komisjon (EKL AT 1997, lk I‑A‑271 ja II‑761, punkt 27)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU PRESIDENDI MÄÄRUS

24. mai 2007

Kohtuasi F-95/05 AJ

N

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Tasuta õigusabi

Ese: N‑i taotlus tasuta õigusabi saamiseks Esimese Astme Kohtu kodukorra – mida kohaldati nõukogu 2. novembri 2004. aasta otsuse 2004/752/EÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohus (ELT L 333, lk 7), artikli 3 lõike 4 kohaselt mutatis mutandis Avaliku Teenistuse Kohtu suhtes kuni viimase kodukorra jõustumiseni – artikli 94 alusel.

Otsus: Rahuldada N‑i tasuta õigusabi taotlus. Kanda tema volitatud esindajale tõendite alusel üle N‑il alates tasuta õigusabi taotluse esitamisest tekkinud kuludele vastav summa 2000 euro piires. Määrata N‑i esindavaks advokaadiks I. Kletzlen.

Kokkuvõte

Menetlus – Tasuta õigusabi taotlus – Kaetavad kulud

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artiklid 94 ja 95; nõukogu otsus 2004/752, artikli 3 lõige 4)

Esimese Astme Kohtu kodukorra artiklitest 94 ja 95 tuleneb, et tasuta õigusabi peab põhimõtteliselt piirduma nende menetluskulude katmisega, mis tekkisid kas tasuta õigusabi taotluse esitamise ajal või pärast seda. Nimelt, kui erilised asjaolud välja arvata, ei oleks see, kui õigusabiga kaetaks tagantjärele enne nimetatud kuupäeva tekkinud kulud, kooskõlas nende sätete sõnastuse või mõttega ega oleks ka korrakohase õigusmõistmise huvides. Kui enne tasuta õigusabi taotluse esitamist on tekkinud kulusid, eeldatakse kuni vastupidise tõendamiseni, et taotleja suutis need kanda ja seega ei ole üks tasuta õigusabi andmise tingimustest täidetud.

(vt punkt 16)

Viited:

Esimese Astme Kohus: 3. aprill 2006, kohtuasi T‑49/04 AJ: Hassan vs. nõukogu ja komisjon (kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 21); 27. oktoober 2006, T‑318/01 AJ: Othman vs. nõukogu ja komisjon (kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 31)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS (teine koda)

2. juuli 2007

Kohtuasi F-117/05

Carlos Sanchez Ferriz

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Avalik teenistus – Ametnikud – Edutamine – Edutatud ametnike nimekirja kandmata jätmine – 2004. aasta edutamine – Eelispunktid – Teene – Teenistusstaaž – Vastuvõetavus

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, milles C. Sanchez Ferriz palub põhinõudena tühistada komisjoni 30. novembri 2004. aasta otsus, millega kinnitati 2004. aastal edutatud ametnike nimekiri, osas, milles see nimekiri ei sisalda tema nime, ning teise võimalusena tühistada otsus eelispunktide andmise kohta kõnealusel aastal.

Otsus: Jätta hagi osaliselt ilmselge vastuvõetamatuse ja osaliselt ilmselge põhjendamatuse tõttu rahuldamata. Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

Kokkuvõte

Ametnikud – Hagi – Menetluse algatamise huvi

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

Ametnikul ei ole õigust alustada avalikkuse või institutsioonide huvi kaitseks menetlust ning võib esitada tühistamishagi toetuseks vaid neid väiteid, mis teda isiklikult puudutavad. Sellest tulenevalt on ilmselgelt vastuvõetamatu hagi, mille ametnik on esitanud edutamise käigus kõrgemale palgaastmele edutatud ametnike nimekirja tühistamiseks osas, milles see nimekiri ei sisalda hageja nime, juhul kui hageja ei ole näidanud, milles seisneb tema isiklik huvi hagi esitada ja ta viitab vaid mõne eelispunktide kategooria õigusvastasusele, kuid ei esita oma menetlusdokumentides enda olukorra kohta asjaomase edutamisega seoses ühtegi konkreetset tõendit, nagu eelkõige kõnealustes kategooriates talle antud edutamispunktide arv. Sellekohast järeldust ei mõjuta asjaolu, et antud edutamispunktide arv nähtub kostja vastusele lisatud dokumendist, kuna hageja on kohustatud oma menetlusdokumentides välja tooma oma huvi menetlust algatada ning vajaduse korral viitama lisas olevatele vastavatele tõenditele.

(vt punktid 31 ja 32)

Viited:

30. juuni 1983, kohtuasi 85/82: Schloh vs. nõukogu (EKL 1983, lk 2105, punkt 14)

22. november 2006, kohtuasi T‑436/04: Sanchez Ferriz vs. komisjon (EKL AT 2006, lk I‑A‑2‑277 ja II‑A‑2‑1439, punkt 35); 23. november 2006, kohtuasi T‑422/04: Lavagnoli vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus ei avaldata, punkt 31)
AVALIKU TEENISTUSE KOHTU MÄÄRUS

(täiskogu)

22. mai 2007

Kohtuasi F-1/05

Pia Landgren

versus

Euroopa Koolitusfond

Ajutine kahju hüvitamine

Ese: EÜ artikli 236 ja EA artikli 152 alusel esitatud hagi, millega P. Landgren ja Euroopa Koolitusfond andsid Avaliku Teenistuse Kohtule teada, et nad ei saavutanud pärast Avaliku Teenistuse Kohtu 26. oktoobri 2006. aasta otsust (kohtuasjas F‑1/05: Landgren vs. Euroopa Koolitusfond, EKL AT 2006, lk I‑A‑1‑123 ja II‑A‑1‑459) kokkulepet Euroopa Koolitusfondi poolt hagejale makstava rahalise hüvitise summa osas, ja esitasid mõlemad oma nõuded koos selle summa arvutustega.

Otsus: Euroopa Koolitusfondi poolt hagejale makstava rahalise hüvitise summana määratakse ajutiselt 39 000 eurot. Kohtukulude jaotus otsustatakse edaspidi.





Kokkuvõte





Ametnikud – Hagi – Täielik pädevus – Ajutise teenistuja vallandamisotsuse tühistamine

(Personalieeskirjad, artikli 91 lõige 1)