Keywords

Summary



Keywords

1. Apellatsioonkaebus – Väited – Esimest korda apellatsioonkaebuse raames esitatud väide – Vastuvõetamatus

(Euroopa Kohtu kodukord, artikli 42 lõike 2 esimene lõik, artikli 113 lõige 2 ja artikkel 118)

2. Apellatsioonkaebus – Väited – Põhjendamise ebapiisavus

(ELTL artikkel 256; Euroopa Kohtu põhikiri, artiklid 36 ja 53; Üldkohtu kodukord, artikkel 81)

3. Apellatsioonkaebus – Väited – Üldkohtu kohustus määrata omal algatusel rahaline hüvitis – Õiguslik küsimus – Vastuvõetavus

4. Ametnikud – Hagi – Täielik pädevus – Rahalised vaidlused personalieeskirjade artikli 91 lõike 1 tähenduses – Mõiste

(Personalieeskirjad, artikli 91 lõige 1)

5. Ametnikud – Hagi – Täielik pädevus – Võimalus mõista omal algatusel kostjaks olevalt institutsioonilt välja hüvitis

(Personalieeskirjad, artikli 91 lõige 1)

6. Menetlus – Üldkohtu menetluse kestus – Mõistlik tähtaeg – Hindamiskriteeriumid – Tagajärjed

(ELTL artiklid 268 ja 340; Euroopa Kohtu kodukord, artikli 113 lõige 1)

Summary

1. Euroopa Kohtu kodukorra artikli 42 lõike 2 esimese lõigu ja artikli 118 kohaselt ei ole apellatsiooniastmes uute väidete esitamine lubatud, nende sätete koosmõjust tuleneb, et nende eesmärk on vastavalt kõnealuse kodukorra artikli 113 lõikele 2 vältida Üldkohtu menetluses olnud hagi eseme muutmist apellatsioonkaebuses.

(vt punktid 23 ja 24)

2. Üldkohtule pandud põhjendamiskohustus ei nõua, et Üldkohus esitaks ammendava ning üksikasjaliku ülevaate menetluspoolte kõikidest arutluskäikudest, ning Üldkohtu põhjendus võib seega olla tuletatav, tingimusel et huvitatud isikud teavad põhjusi, miks Üldkohus nende argumentidega ei nõustunud, ning et Euroopa Kohtul on piisavalt tõendeid oma kontrolli teostamiseks.

(vt punkt 30)

3. Küsimus, kas Üldkohus on kohustatud omal algatusel määrama apellandile rahalise hüvitise, on õigusküsimus, mille kontrollimine apellatsioonimenetluse käigus on lubatud ja selle vastuvõetavuse tingimuseks ei või seada seda, et puudutatud isik on asjaomase taotluse esimeses kohtuastmes esitanud. Tegelikult ei saa sedalaadi oletust, millega sisuliselt heidetakse Üldkohtule ette tema pädevuse täies ulatuses kasutamata jätmist, iseenesest juba selle olemuse tõttu esimeses kohtuastmes esitada.

(vt punktid 41 ja 42)

4. Üldkohtule kuulub personalieeskirjade artikli 91 lõike 1 teises lauses silmas peetud rahalise vaidluse puhul täielik pädevus, mille raames ta võib, kui selleks on alust, mõista omal algatusel kostjalt välja hüvitise tema eksimuse tõttu tekkinud kahju eest ning sellisel juhul hinnata tekkinud kahju ex aequo et bono kohtuasja kõiki asjaolusid arvestades.

Nimetatud sätte tähenduses on „rahalised vaidlused” mitte ainult teenistujate poolt institutsioonide vastu esitatud kahju hüvitamise hagid, vaid ka kõik need hagid, millega kohustatakse institutsiooni maksma teenistujale rahasumma, mis viimase hinnangul tuleb talle personalieeskirjade või muu teenistussuhteid reguleeriva akti alusel välja maksta.

Personalieeskirjade artikli 91 lõike 1 kohane rahaline vaidlus võib tekkida ka sellise hagi läbivaatamisel, millega ametnik palub tema teenistuslikku seisundit käsitleva otsuse tühistamist.

Nimelt on rahalise vaidlusega tegemist ka sellise hagi puhul, millega ametnik palub kohtulikult kontrollida enda palgaastme ja ‑järgu määramist, kuna ametisse nimetava asutuse otsus palgaastme ja ‑järgu määramise kohta ei avalda mõju mitte ainult puudutatud isiku karjäärile ja tema teenistuslikule seisundile ametkondlikus hierarhias, vaid avaldab vahetut mõju ka ametniku rahalistele nõuetele, eelkõige personalieeskirjades ette nähtud töötasu suhtes.

(vt punktid 44–47)

5. Liidu kohtutele personalieeskirjade artikli 91 lõike 1 alusel antud täielik pädevus paneb neile ülesande lahendada nende menetluses olevad vaidlused lõplikult. Selle õiguse eesmärk on anda Euroopa Liidu kohtutele võimalus tagada avalikku teenistust puudutavates kohtuvaidlustes tehtud tühistamisotsuste kasulik mõju nii, et juhul kui ametisse nimetava asutuse õigusvastase otsuse tühistamisest ei piisa asjaomase ametniku õiguste teostamiseks või tema huvide tõhusa kaitse tagamiseks, võivad liidu kohtud omal algatusel mõista tema kasuks välja hüvitise.

Lisaks võimaldab täielik pädevus liidu kohtutel mõista kostjalt välja hüvitise ametialase eksimusega tekitatud kahju eest isegi juhul, kui nad ei tühista vaidlustatud kohtuotsust omal algatusel.

(vt punktid 49–51)

6. Kuigi lahendi tegemise mõistliku aja Üldkohtu poolt järgimata jätmine võib tuua endaga kaasa apellandi kahju hüvitamise nõude Euroopa Liidu vastu ELTL artikli 268 alusel koosmõjus ELTL artikli 340 teise lõiguga, sätestab Euroopa Kohtu kodukorra artikli 113 lõige 1, et apellatsioonkaebuses tuleb taotleda Üldkohtu otsuse täielikku või osalist tühistamist ja vajaduse korral esimeses astmes esitatud nõuete täielikku või osalist rahuldamist.

Järelikult, kui puuduvad viited sellele, et menetluse kestus mõjutas vaidluse lahendust, ei saa väide, mis tugineb asjaolule, et menetlus Üldkohtus ületas mõistliku tähtaja järgimisega seonduvad nõuded, üldreeglina kaasa tuua Üldkohtu otsuse tühistamist.

(vt punktid 56 ja 57)