KOHTUJURISTI ETTEPANEK

PAOLO MENGOZZI

esitatud 5. veebruaril 2009 ( 1 )

Kohtuasi C-369/07

Euroopa Ühenduste Komisjon

versus

Kreeka Vabariik

„Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Riigiabi — Meetmed Euroopa Kohtu otsuse täitmiseks — EÜ artikkel 228 — Rahatrahvid — Trahv — Põhisumma”

I. Sissejuhatus

1. Käesoleva kohtuasja ese on hagi, mille esitas komisjon Kreeka Vabariigi vastu EÜ artikli 228 alusel. Hagejaks olev institutsioon heidab sellele liikmesriigile ette, et viimane ei täitnud 12. mai 2005. aasta kohtuotsust ( 2 ) (edaspidi „2005. aasta kohtuotsus”), millega Euroopa Kohus tuvastas, et kostja ei ole täitnud kohustusi, mis tulenevad komisjoni . aasta otsusest (edaspidi „2002. aasta otsus”) ( 3 ) Kreeka poolt Olympic Airwaysile antud abi kohta. Komisjon palub Euroopa Kohtul peale rikkumise tuvastamise mõista kostjalt välja trahv ja põhisumma.

II. Vaidluse taust

A. Komisjoni sekkumine enne 2002. aasta otsuse tegemist

2. Komisjon andis 1994. aastal EÜ asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punkti c (nüüd EÜ artikli 87 lõike 3 punkt c) alusel loa võtta mõned abimeetmed Olympic Airwaysi huvides, ning seda enamasti firma ümberkorraldamise ja rekapitaliseerimise kava raames. ( 4 ) Abi peeti ühisturuga kokkusobivaks tingimusel, et Kreeka täidab teatavad kohustused.

3. Leides, et mõningaid nendest kohustustest ei ole täidetud, otsustas komisjon 30. aprillil 1996 algatada EÜ asutamislepingu artikli 93 lõikes 2 (nüüd EÜ artikli 88 lõige 2) kirjeldatud menetluse seoses abiga, milleks oli juba antud luba, ja uue abiga, millest ei olnud teatatud, aga millest oli teada saadud. Selle menetluse tulemusena tehti . aasta otsus 1999/332/EÜ, ( 5 ) millega komisjon tagas uuesti rohelise tee abile, milleks oli antud luba 1994. aastal, niisugusena, nagu Kreeka ametiasutused olid seda vahepeal muutnud. Nagu ka 1994. aastal kaasnes abi andmisega ümberkorralduskava ja abi suhtes kehtestati mõned konkreetsed tingimused.

4. Hilisema, 2000. aasta otsusega lubas komisjon neid abimeetmeid, milleks oli antud luba, taas muuta.

B. 2002. aasta otsus

5. Olympic Airwaysile antavat abi käsitlevate kaebuste tulemusena algatas komisjon 6. märtsil 2002 EÜ artikli 88 lõike 2 alusel uue menetluse ning kiitis heaks otsuse 2003/372, mis tugineb eriti tõdemustele, et enamik Olympic Airwaysi ümberkorralduskava eesmärkidest on täitmata, et 1998. aasta heakskiitmisotsusega kehtestatud tingimusi ei ole täielikult järgitud ja et heakskiitmisotsuse täitmisel on rikutud seadust. Komisjon viitab veel uuele tegevusabile, mis seisnes eelkõige selles, et Kreeka riik näitas sallivat suhtumist võlgnetavate sotsiaalkindlustusmaksete, kütuselt ja varuosadelt tasutava käibemaksu, lennujaamadele võlgnetava rendi, lennuväljatasude ja Kreeka lennujaamade kaudu väljuvatelt reisijatelt kogutava nn spatosimo-maksu püsiva maksmata jätmise suhtes.

6. Otsuse resolutsiooni artiklid 1–3 on järgmised: „Artikkel 1 Kreeka poolt Olympic Airwaysile antud ümberkorraldamisabi, mis hõlmas: a) Kreeka 26. juuni 1975. aasta seaduse nr 96/75 artikli 6 alusel äriühingule kuni 7. oktoobrini 1994 antud laenutagatisi; b) uusi laenutagatisi summas 378 miljonit USA dollarit laenudele, mis tuli võtta enne 31. märtsi 2001 uute lennukite ostmiseks ja vajalikeks investeeringuteks seoses Olympic Airwaysi kolimisega uude asukohta Spata lennuväljal; c) äriühingu võlakohustuste vähendamist 427 miljardi Kreeka drahmi ulatuses; d) äriühingu võlakohustuse ümbervormistamist aktsiakapitaliks 64 miljardi Kreeka drahmi ulatuses; e) 54 miljardi Kreeka drahmi suurust kapitalisüsti, mida vähendati 40,8 miljardi Kreeka drahmini ning mis maksti aastatel 1995, 1998 ja 1999 kolmes, vastavalt 19, 14 ja 7,8 miljardi Kreeka drahmi suuruses osas, on asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ühisturuga kokkusobimatu […]. Artikkel 2 Riigiabi, mis seisnes Kreeka sallivas suhtumises sotsiaalkindlustusmaksete, Olympic Aviationi poolt kütuselt ja varuosadelt tasumisele kuuluva käibemaksu, mitmele lennujaamale võlgnetava rendi, Spata lennujaamale ja teistele lennujaamadele võlgnetavate lennuväljatasude ja nn spatosimo-maksu püsiva maksmata jätmise suhtes, on ühisturuga kokkusobimatu. Artikkel 3 1. Kreeka võtab vajalikud meetmed, et nõuda soodustatud äriühingult tagasi artiklis 1 nimetatud abi summas 14 miljardit Kreeka drahmi (41 miljonit eurot), ( 6 ) mis on asutamislepinguga kokkusobimatu, ning artiklis 2 nimetatud abi, mis on abisaajale antud õigusvastaselt. 2. Abi tagasinõudmine toimub viivitamata ja vastavalt siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist. Tagastamisele kuuluvad summad sisaldavad ka võlgnetavat intressi, mida arvutatakse alates abi andmise kuupäevast kuni selle tegeliku tagastamise kuupäevani. Intressi arvutatakse regionaalabi raames abi netoosatähtsuse arvutamisel aluseks oleva baasmäära alusel.”

7. Olympic Airways esitas 24. veebruaril 2003 selle otsuse peale Esimese Astme Kohtule tühistamishagi.

C. Pärast 2002. aasta otsuse tegemist toimunud sündmused

8. Kreeka ametiasutused teatasid 2003. aasta märtsis komisjonile oma kavatsusest Olympic Airways erastada. Septembris kohustas komisjon Kreeka Vabariiki edastama kogu teabe, mida on vaja, et analüüsida, kas Olympic Airwaysi ümberkorraldamise ja erastamise meetmed on EÜ artikliga 87 kooskõlas. Detsembris hakkas tegutsema uus äriühing, Olympic Airlines.

9. Komisjon teatas 16. märtsil 2004 Kreeka Vabariigile oma otsusest algatada menetlus EÜ artikli 88 lõike 2 alusel. tegi komisjon selle menetluse tulemusena otsuse, milles tuvastas, et eksisteerib uus, ühisturuga kokkusobimatu õigusvastane abi Olympic Airwaysile ja Olympic Airlinesile ( 7 ) (edaspidi „2005. aasta otsus”). Kreeka Vabariik, Olympic Airlines ja Olympic Airways vaidlustasid selle otsuse Esimese Astme Kohtus. ( 8 )

10. Komisjon pöördus 4. oktoobril 2006 EÜ artikli 88 lõike 2 alusel Euroopa Kohtu poole, et tuvastataks, et Kreeka Vabariik ei ole täitnud kohustusi, mis tulenevad sellest otsusest. Euroopa Kohus tegi oma otsuse, milles tuvastas, et Kreeka Vabariik on jätnud oma kohustused täitmata. ( 9 )

D. 2005. aasta kohtuotsus

11. Leides, et teave 2002. aasta otsuses käsitletud abi tagasinõudmistoimingute edenemise kohta, mis saadi kohtueelse menetluse käigus, on ebapiisav, esitas komisjon 25. septembril 2003 EÜ artikli 88 lõike 2 alusel liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi. Ta palus Euroopa Kohtul tuvastada, et „kuna Kreeka Vabariik ei ole määratud tähtaja jooksul võtnud kõiki vajalikke meetmeid komisjoni [2002. aasta] otsuse […] artiklis 3 ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabi tagasimaksmiseks – v.a siseriiklikule sotsiaalkindlustusametile […] tehtud maksed – või vähemalt ei ole selle otsuse artikli 4 kohaselt komisjoni nende meetmete võtmisest teavitanud, siis on Kreeka Vabariik rikkunud nimetatud otsuse artiklitest 3 ja 4 ning EÜ asutamislepingust tulenevaid kohustusi”.

12. Selle otsuse artiklis 1 nimetatud 41 miljoni euro suuruse summa tagasinõudmise kohustuse osas tuvastas Euroopa Kohus eelnevalt, et toiming, millega „viidi kõik Olympic Airwaysi võlgadest vabad varad üle uuele äriühingule Olympic Airlines” ja mis„oli üles ehitatud viisil, mis tegi siseriiklike õigusnormide alusel võimatuks endise äriühingu Olympic Airways võlakohustusi uuelt äriühingult Olympic Airlines sisse nõuda”, „takistas nimetatud [2002. aasta] otsuse […] tegelikku täitmist ja […] riigiabi sissenõudmist”, mille tagajärjel „seati tõsiselt ohtu otsuse eesmärk, mis on suunatud tsiviillennundussektoris moonutamata konkurentsi taastamisele”. ( 10 ) Euroopa Kohus lisas, et „mis puudutab äriühingu poolt nimetatud summa tegelikku tagasimaksmist, siis ei olnud Kreeka ametivõimude toimingutel, nimelt otsusel Olympic Airwaysi 41 miljoni euro suuruse võla sissenõudmise kohta, mingeid reaalseid tulemusi” ( 11 ), ning järeldas, et Kreeka Vabariik on jätnud täitmata kohustuse see tagasi nõuda.

13. 2002. aasta otsuse artiklis 2 nimetatud summade tagasinõudmise osas lükkas Euroopa Kohus eelkõige tagasi Kreeka Vabariigi argumendi, mille kohaselt ei ole otsus selles punktis täidetav, sest puuduvad täpsed juhised, missugused summad tuleb tagasi nõuda. Euroopa Kohus meenutas selles küsimuses, et „ükski ühenduse õiguse säte [ei nõua] komisjonilt, et kui ta annab korralduse ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagastada, peab ta määrama kindlaks tagastatava abi täpse suuruse”, sest „piisab sellest, kui komisjoni otsuses on toodud andmed, mis võimaldavad otsuse adressaadil iseseisvalt ja liigsete raskusteta selle summa kindlaks määrata”. ( 12 ) Lisaks märkis Euroopa Kohus, et tagasimakstava summa võib „välja arvutada, lähtudes artiklist 2 koostoimes sama otsuse põhjendava osa punktidega 206–208”. ( 13 ) Lõpuks leidis Euroopa Kohus, et Kreeka ametivõimud on „piirdunud teatud arvu menetluslike ja halduslike toimingutega, võlakohustuste tasumise osalise korraldusega ning hüvitamistoimingutega”; neid toiminguid, mis lisaks kõigele olid „kas hilinenud või puudulikud või mis ei olnud siduvad ega toonud mingil juhul kaasa Olympic Airwaysi poolt võlgnetavate summade tegelikku sissenõudmist, ei saa käsitleda liikmesriigil riigiabi tagasinõudmise osas lasuvate kohustuste täitmisena”. ( 14 )

14. Nendest põhjendustest lähtudes leidis Euroopa Kohus kohtuotsuse resolutsioonis, et „[k]una Kreeka Vabariik ei ole määratud tähtaja jooksul võtnud kõiki vajalikke meetmeid […] 2002. aasta otsuse […] artiklis 3 ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud riigiabi tagasimaksmiseks – v.a siseriiklikule sotsiaalkindlustusametile tehtud maksed –, siis on Kreeka Vabariik rikkunud nimetatud artiklist 3 tulenevaid kohustusi”.

E. Kohtueelne menetlus

15. Komisjon palus 18. mai 2005. aasta kirjas, et Kreeka Vabariik teavitaks teda meetmetest, mis 2005. aasta kohtuotsuse täitmiseks võeti.

16. Kreeka Vabariik vastas 2. juuni 2005. aasta kirjaga, milles märkis, et abi nõuti tagasi esiteks nii, et kasutati tulusid, mis saadi kontserni Olympic Airways varade müügist ja osaluste võõrandamisest, ning teiseks nii, et kohaldati seaduse nr 3185/2003 artiklit 27, mille kohaselt kuuluvad Olympic Airlinesi kõik müügitulud ja tulud muudest tegevusaladest peale lendude automaatselt riigile. Kreeka ametiasutused teatasid komisjonile ka, et kui Olympic Airwaysi tuludest ei piisa, on neil kavas jätkata tagasinõudmismenetlust nii, et äriühing likvideeritakse. Kui ka see meede peaks osutuma ebapiisavaks, kasutaksid nad ühenduse kohtupraktikas kindlaks määratud piirides ja tingimustel Olympic Airlinesi, kellele Olympic Airwaysi tegevus üle läheb. Samas kirjas teavitas Kreeka Vabariik komisjoni ka tagasinõudmismenetluse seisust. Mis puudutab 2002. aasta otsuse artiklis 1 nimetatud abi, siis ta meenutas komisjonile, et Olympic Airways vaidlustas laenusumma ja vastavate intresside tuvastamise järel võetud tagasinõudmismeetme Ateena halduskohtus ning et peatas nimetatud kohus selle meetme täitmise, oodates otsust kaebuse kohta. 2002. aasta otsuse artiklis 2 nimetatud abi osas teatas Kreeka Vabariik komisjonile, et käimas on tagasinõutava abi summa kindlaksmääramise, tuvastamise ja omistamise menetlused. Viidates 2005. aasta kohtuotsuse punktile 41, täpsustasid Kreeka ametiasutused, et vastavalt 2002. aasta otsuse artiklile 2 ja põhjendustele 206–208 puudutavad tagasinõutavad summad Olympic Airwaysi poolset järgmiste summade tasumata jätmist: i) käibemaks kütuselt ajavahemike eest 2001. aasta jaanuarist maini ja 2001. aasta novembrist detsembrini (põhjendus 206); ii) käibemaks varuosadelt ajavahemike eest 2001. aasta jaanuarist maini ja 2001. aasta novembrist detsembrini (põhjendus 206); iii) rendisummad piirkondlikele lennujaamadele (põhjendus 206); iv) maksud Ateena rahvusvahelisele lennujaamale (põhjendus 207); v) spatosimo-maks ajavahemiku eest 2000. aasta detsembrist 2002. aasta veebruarini ja 1999. aasta märtsikuu eest (põhjendus 208). Kogusumma, mis tuli Olympic Airwaysilt tagasi nõuda, leiti koos intressidega olevat umbes 111 miljonit eurot.

17. Pärast järjekordset kirjade vahetamist saatis komisjon 18. oktoobril 2005 Kreeka Vabariigile EÜ artikli 228 alusel märgukirja.

18. Kreeka Vabariik vastas 19. detsembri 2005. aasta kirjaga. Ta kordas, et viivitus 2002. aasta otsuse artiklis 1 nimetatud abi tagasinõudmisel oli tingitud kaebusest, mille Olympic Airways maksmise korralduse peale esitas, kinnitas, et on ammendanud kõik meetmed, mis on Kreeka õiguse kohaselt tema käsutuses, ja teatas, et kavatseb oodata kohtumenetluse tulemust enne järgmiste sammude astumist. 2002. aasta otsuse artiklis 2 nimetatud abi osas kinnitas ta, et on tuvastanud summad, mis maksta tuleb, ja teatanud vastavatest maksenõuetest. Üldisemalt märkisid Kreeka ametiasutused, et 2005. aasta otsuse tegemine lükkas tagasinõudmistoimingute lõpuleviimist edasi, sest takistas lepingu sõlmimist Olympic Airlinesi müümiseks ega võimaldanud seega Olympic Airwaysil saada tasumiseks vajalikke vahendeid. ( 15 )

19. Et komisjon leidis, et ei ole saanud mingit teavet abi tegeliku tagasinõudmise kohta, teatas ta 10. aprillil 2006 ( 16 ) Kreeka Vabariigile põhjendatud arvamusest, milles ta järeldas, et kuna viimane ei ole võtnud 2005. aasta kohtuotsuse täitmiseks vajalikke meetmeid, on ta rikkunud kohustusi, mis tulenevad EÜ artikli 228 lõikest 1, ning palus tal täita need kohustused kahe kuu jooksul alates põhjendatud arvamuse kättesaamisest. Komisjon informeeris Kreeka ametiasutusi ka sellest, et kui ta esitab EÜ artikli 228 alusel hagi Euroopa Kohtule, nõuab ta, et tasutaks trahv ja põhisumma, mille summa täpsustamise õiguse ta endale jätab.

20. Kreeka Vabariik vastas põhjendatud arvamusele 9. juuni 2006. aasta kirjaga. 2002. aasta otsuse artiklis 1 nimetatud abi osas kordas ta, et tagasinõudmismenetlus oli peatatud, oodates Ateena halduskohtu otsust Olympic Airwaysi kaebuse kohta. Edasiste viivituste vältimiseks palus ta komisjoni abi ja tegi ettepaneku kiirendada Olympic Airwaysi varade võõrandamise menetlusi. Ehkki Kreeka valitsus ei olnud põhimõtteliselt vastu äriühingu likvideerimisele, kui muid lahendusi ei ole, leidis ta siiski, et kui seda tehakse ainsa eesmärgiga abi tagasi saada, nagu komisjon põhjendatud arvamuses välja pakub, rikutakse Olympic Airwaysi põhiseaduslikku õigust kohtulikule kaitsele ja see on vastuolus proportsionaalsuse põhimõttega.

21. Mis puudutab 2002. aasta otsuse artiklis 2 nimetatud abi, siis Kreeka Vabariik palus komisjonil eelkõige näidata ajavahemik, mis Olympic Airwaysil abi tagastamiseks on, kui see toimub vastavalt siseriiklikule õigusnormile, mis võimaldab tasuda võlad riigiasutuste ees korrapäraste maksimaalselt kümneaastasele perioodile ajatatud maksetega. Kreeka Vabariik edastas lõpuks teabe edusammude kohta, mis oli abi tagasinõudmise menetluses tehtud. Nn spatosimo-maksu osas väitsid Kreeka ametiasutused, et summat, mis tuli esialgu tagasi nõuda, st 60,9 miljonit eurot, oli vähendatud seetõttu, et Olympic Airways maksis ära summad, mis vastasid 1999. aasta märtsikuule ja ajavahemikule 2000. aasta detsembrist kuni 2001. aasta maini. Nad palusid uuesti komisjonil teha koostööd, et määrata kindlaks ülejäänud summade tagastamise kord. Rendi osas, mis tuli tasuda tsiviillennundusameti juhatusele, väitsid Kreeka ametiasutused, et selle rendi Olympic Airwaysi poolsest tasumata jätmisest tingitud võlad olid osaliselt, st umbes 2,3 miljoni euro ulatuses tasaarvestatud ning osaliselt tühistatud. Jääk, st 176082,17 eurot, mis vastab ühele Olympic Airwaysi poolt vaidlustatud arvele, tasutakse peagi.

22. Kreeka ametiasutused järeldasid, et võttes arvesse tagasinõudmismenetluses tehtud edusamme ja abitaotlusi, mis nad olid komisjonile esitanud, samuti asjaolu, et 2002. aasta otsuse peale esitatud tühistamishagi oli veel Esimese Astme Kohtus menetlemisel, läheks võimalik komisjoni otsus esitada Euroopa Kohtule hagi EÜ artikli 228 alusel vastuollu EÜ artiklis 10 sätestatud lojaalse koostöö põhimõttega.

III. Menetlus Euroopa Kohtus ja poolte nõuded

23. Komisjon esitas Euroopa Kohtu kantseleile 3. augustil 2007 hagi, mis on käesoleva kohtuasja ese, paludes Euroopa Kohtul: — tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole võtnud 2005. aasta kohtuotsuse täitmiseks vajalikke meetmeid, siis on Kreeka Vabariik rikkunud 2002. aasta otsusest ja EÜ artiklist 228 tulenevaid kohustusi; — kohustada Kreeka Vabariiki tasuma komisjonile trahv summas 53611 eurot iga 2005. aasta kohtuotsuse täitmisega viivitatud päeva eest alates käesolevas kohtuasjas otsuse kuulutamise päevast kuni 2005. aasta kohtuotsuse täitmise päevani; — kohustada Kreeka Vabariiki tasuma komisjonile põhisumma, mille suurus saadakse 10512 euro suuruse päevamäära korrutamisel päevade arvuga, mil rikkumine vältab 2005. aasta kohtuotsuse kuulutamise päeva ja kuupäeva vahel, mil käesolevas kohtuasjas tehakse otsus; — mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

24. Kreeka Vabariik palub Euroopa Kohtul jätta hagi rahuldamata ja mõista kohtukulud välja komisjonilt. Poolte esindajad kuulati ära 11. novembri 2008. aasta kohtuistungil.

IV. Analüüs

A. Etteheidetav rikkumine

1. Sissejuhatavad märkused

25. Kreeka Vabariik teatab oma kostja vastuses Euroopa Kohtule, et täitis täielikult kohustused, mis tulenevad 2002. aasta otsusest, ning nõudis selleks 2007. aasta augustikuust oktoobrini selle otsuse artiklites 1 ja 2 nimetatud abi täielikult tagasi. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on kuupäev, mis tuleb aluseks võtta, et hinnata, kas on tegemist kohustuste rikkumisega EÜ artikli 228 tähenduses, nimetatud sätte alusel esitatud põhjendatud arvamuses ette nähtud tähtaja lõppemise kuupäev ( 17 ) ehk käesoleval juhtumil kuupäev, mis saabus kaks kuud pärast Kreeka Vabariigile sellest arvamusest teadaandmist, st 10. aprill 2006.

26. Seega tuleb tõdeda, et kuna kostjaks olev liikmesriik ei võtnud õigeaegselt kõiki meetmeid, mis olid vajalikud 2005. aasta kohtuotsuse täitmiseks, on ta EÜ artiklist 228 tulenevad kohustused täitmata jätnud, ja tuleb tuvastada, et ta on rikkunud oma kohustusi.

27. Võttes arvesse, et komisjon nõudis siiski samaaegselt rikkumise tuvastamisega ka seda, et Kreeka Vabariigilt mõistetaks välja trahv ja põhisumma, tuleb lisaks teha kindlaks, kas etteheidetav rikkumine kestis seni, kuni Euroopa Kohus uurib faktilisi asjaolusid. ( 18 ) Selle kontrollimine eeldab, et arvesse võetakse meetmeid, mis kostjaks olev liikmesriik võttis pärast hagi esitamist ja mille kohta komisjon sai seisukoha võtta alles käesoleva kohtuasja raames.

28. Eelkõige märkustes, mis kostjaks olev liikmesriik esitas kirjaliku menetluse käigus, ja tema vastustes vastavalt Euroopa Kohtu kodukorra artiklile 54a esitatud küsimustele on mainitud tervet rida Olympic Airwaysi ja Kreeka riigi vastastikuste võlgade ja nõuete tasaarvestamisi, mille abil nõuti tagasi suurem osa 2002. aasta otsuses ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi summadest.

29. Selles osas meenutan, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb juhul, kui puuduvad põhjendamatult makstud summade tagasinõudmise menetlusi käsitlevad ühenduse õigusnormid, õigusvastane abi põhimõtteliselt tagasi nõuda siseriiklikus õiguses ette nähtud korras. ( 19 ) See kohtupraktika võeti üle nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) ( 20 ) artikli 14 lõikesse 3, milles on nähtud ette, et tagastamine toimub „viivitamata ja vastavalt kõnealuse liikmesriigi siseriiklikus õiguses kehtivale korrale, tingimusel et see võimaldab komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist”.

30. Liikmesriik, kes on komisjoni otsuse järgi kohustatud õigusvastase abi tagasi nõudma, võib seega vabalt valida oma siseriiklikus õiguskorras ette nähtud viiside hulgast need, mille kohaselt ta selle kohustuse täidab, tingimusel et valitud meetmed ei ole vastuolus ühenduse õiguse ulatuse ja tõhususega. ( 21 ) Sellest tuleneb, et põhimõtteliselt võivad ka tasaarvestused juhul, kui need on siseriiklikus õiguskorras nende kohustuste täitmise viisidena ette nähtud, kujutada endast vahendit õigusvastaselt antud abi tagasinõudmiseks. Komisjon ei vaidlusta seda järeldust, vaid kritiseerib hoopis Kreeka Vabariigi esitatud dokumentide tõendavat väärtust ja tingimusi, milles väidetavad tasaarvestused aset leidsid.

31. Sellega seoses tuleb meenutada, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt peab EÜ artikli 228 alusel algatatud menetluse raames andmed, mis on vajalikud, et otsustada, millises ulatuses on liikmesriik täitnud kohtuotsust, millega rikkumine tuvastati, esitama Euroopa Kohtule komisjon. ( 22 ) Kui komisjon on esitanud piisavalt andmeid, millest ilmneb, et rikkumine kestab, „on asjaomase liikmesriigi ülesanne esitatud andmed ja nende tagajärjed sisuliselt ja üksikasjalikult vaidlustada”. ( 23 )

32. EÜ artikli 10 kohaselt on liikmesriigid lisaks kohustatud tegema komisjoniga koostööd, et hõlbustada komisjoni järelevalveülesande täitmist. ( 24 ) Mis puudutab eelkõige niisuguse otsuse täitmist, millega kohustatakse tagasi nõudma õigusvastane abi, siis Euroopa Kohus on juba kinnitanud, et „liikmesriik, kes kavatseb abi tagasi nõuda […] mingil muul viisil kui rahalise maksega, on kohustatud edastama komisjonile kogu teabe, mis võimaldab viimasel kontrollida, kas valitud viis kujutab endast selle otsuse sobivat täitmist”. Euroopa Kohus arvab, et „erinevalt tagasinõudmisest rahalise maksega, mis võimaldab juba oma laadi tõttu komisjonil selle otsuse täitmist kontrollida, võivad muud süsteemid, mis liikmesriik oma õigusvastase abi tagasinõudmise tagamise kohustuse täitmiseks välja pakub, nõuda keerukate andmete hindamist”. Kuid „et komisjon saaks selle kontrollimise läbi viia, on tal vaja teavet, mida ta ei saa saada ilma asjaomase liikmesriigi tiheda koostööta”. ( 25 )

33. Mitmesuguseid meetmeid, mis Kreeka Vabariik 2002. aasta otsuse täitmiseks võttis, tulebki analüüsida nendest põhimõtetest lähtudes.

2. 2002. aasta otsuse artiklis 1 nimetatud abi tagasinõudmine

a. Poolte argumendid

34. Komisjon kinnitab hagis, et ei saanud mingit teadet 2002. aasta otsuse artiklis 1 nimetatud 41 miljoni euro suuruse abi tegeliku tagasinõudmise kohta.

35. Kreeka Vabariik omalt poolt väidab, et kõnesolev abi nõuti tagasi, ning viitab kostja vastusele lisatud Kreeka maksuameti 18. oktoobri 2007. aasta deklaratsioonile, milles tõendatakse muu hulgas, et Olympic Airways tagastas Kreeka riigile 73363107 euro suuruse summa, mis koosneb põhisummast ja ühenduse määra alusel arvutatud intressidest. ( 26 ) Vastuseks kirjalikule küsimusele, mis esitati vastavalt kodukorra artiklile 54a, täpsustasid Kreeka ametiasutused, et kõnesolev summa nõuti tagasi nii, et tasaarvestati summadega, mis mõisteti Olympic Airwaysile teatavate 2006. ja 2007. aasta vahekohtuotsustega välja hüvitisena kahju eest. Nende asutuste edastatud teabest ilmneb, et seadusandliku dekreedi nr 3560/1956 – millega võeti üle Kreeka riigi ja Aristoteles Onassise vahel sõlmitud „õhutranspordi lepingu” tingimused – artikli 27 alusel lahendatakse Olympic Airwaysi ja Aristoteles Onassise vahelised vaidlused vahekohtus. Olympic Airways esitas 2006. ja 2007. aastal riigi vastu kokku seitse kaebust: neli selleks, et talle hüvitataks kahju, mida ta kandis seetõttu, et Elliniko lennujaam suleti enneaegselt ja ta pidi kolima üle Spata rahvusvahelisse lennujaama, ja kolm kahju kohta, mida ta väidab olevat kandnud seetõttu, et osutas tasuta üldhuviteenuseid ajavahemikul 1993–1999 ning 2000. ja 2001. aastal. Nende kaebuste tulemusena mõistsid vahekohtud riigilt Olympic Airwaysi kasuks välja umbes 846 miljoni euro suuruse hüvitise kahju eest, mida kanti ülekolimise tõttu Spata lennujaama, ning 25 miljoni euro suuruse hüvitise kahju eest, mis oli tingitud äriühingule kehtestatud kohustusest osutada üldhuviteenuseid. Eelkõige 41 miljoni euro suurune summa, mis Olympic Airways pidi maksma 2002. aasta otsuse artiklite 2 ja 3 kohaselt, tasaarvestati nõudega tasuda 601289003,97 eurot, mis esitati . aasta vahekohtuotsuse nr 57/2006 alusel. ( 27 )

36. Komisjon väidab repliigis, et 16. juuli 2006. aasta kirjas oli ta maininud Kreeka Vabariigile, et eespool nimetatud vahekohtuotsused võivad sisaldada abi elemente, ning oli soovinud, et enne, kui mingi makse tehakse, teavitataks teda ametlikult. Teda siiski ei informeeritud. Komisjon meenutab ka, et reageerides Kreekast saadud mõningatele kaebustele ja teatavale teabele, algatas ta EÜ artikli 88 lõike 2 alusel menetluse, ( 28 ) mille eseme hulka kuuluvad ka hüvitised, mille vahekohtud Olympic Airwaysi kasuks välja mõistsid. Vahekohtuotsuste sisu osas kinnitab komisjon, et tal ei ole piisavalt teavet, et teha kindlaks, mil määral oli Olympic Airwaysil juriidiline kohustus teha kahjumlikke lende, kuid ei saa välistada, et tasaarvestus, mis Olympic Airwaysile selle eest määrati, oli liiga suur ja kujutab endast õigusvastast abi. Mis puudutab selle kahju hüvitamist, mida kanti ülekolimise tõttu Ateena rahvusvahelisse lennujaama, siis komisjon meenutab, et seda küsimust oli juba käsitletud tema 1998., 2000. ja 2002. aasta otsustes, kuid teave, mille Kreeka valitsus edastas käimasoleva haldusmenetluse käigus, ei võimaldanud tal võrrelda nendes otsustes arvesse võetud summasid vahekohtuotsustes nimetatutega. Komisjon kardab, et sama kahju tasaarvestatakse kaks korda. Üldisemalt arvab komisjon, et 2002. aasta otsuses ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasinõudmine sai – kui see toimus – võimalikuks ainult tänu uue abi andmisele. Ta rõhutab, et niisugustel tingimustel toimunud tagasinõudmisega nõustumine tähendaks, et liikmesriigil, kes ei täitnud kohustust nõuda tagasi abi, mis tunnistati komisjoni otsusega ühisturuga kokkusobimatuks, võimaldatakse pääseda EÜ artiklis 228 ette nähtud karistustest nii, et ta annab vana abi tagastamiseks uue abi.

37. Vasturepliigis ja vastuses vastavalt kodukorra artiklile 54a esitatud küsimustele väidab Kreeka Vabariik, et hüvitised, mida Olympic Airways sai vahekohtu kaudu, ei kujuta endast riigiabi ning menetlusel, mille komisjon 2007. aasta detsembris algatas, ei ole alust. Vahekohtuotsuse nr 57/2006 osas, mille alusel esitati tasaarvestamisel kasutatud maksenõue, täpsustab Kreeka Vabariik, et kui vahekohus mõistis riigilt Olympic Airwaysile välja hüvitist, arvas ta maha 146100000 eurot, mis vastab sama kahju hüvitamiseks juba enne 2002. aasta otsuse tegemist tasutud summadele. Kreeka Vabariik märgib viimaks, et isegi kui komisjon peaks tõendama, et kahju, mida Olympic Airways väidab olevat kandnud, hinnati liiga suureks, ei mõjutaks see kuidagi tagasinõudmistoimingu kehtivust, sest kokku oli selle abi summa, mille Olympic Airways pidi veel tagastama ja mis kujutab endast äriühingu kõige vanemat võlga riigile, palju väiksem kui vahekohtu määratud hüvitis.

b. Hinnang

38. Nagu juba märgitud, peab väljakujunenud kohtupraktika kohaselt EÜ artikli 228 alusel algatatud menetluse raames andmed, mis on vajalikud, et otsustada, millises ulatuses on liikmesriik täitnud kohtuotsust, millega rikkumine tuvastati, esitama Euroopa Kohtule komisjon. Kui komisjon on esitanud piisavalt andmeid, millest ilmneb, et rikkumine kestab, on asjaomase liikmesriigi ülesanne esitatud andmed ja nende tagajärjed sisuliselt ja üksikasjalikult vaidlustada.

39. Käesoleval juhul väidab hageja, et tal ei ole piisavalt teavet, et tõendada, et vaidlusalused vahekohtuotsused sisaldavad Olympic Airwaysile antud uue abi elemente, kuid oletab, et see on nii. Selles osas algatati EÜ artikli 88 lõike 2 alusel menetlus ja Euroopa Kohtule edastatud teabe kohaselt on see veel pooleli. ( 29 ) Kreeka Vabariik selgitas omalt poolt asjaolusid, mis viisid 2002. aasta otsuse artiklis 1 nimetatud abi tagasinõudmiseni, ning esitas Euroopa Kohtule nii vahekohtuotsuse, millega mõisteti välja suured summad, mida tasaarvestamisel arvesse võeti – otsus, mis tehti seadusega heaks kiidetud vahekohtuklausli alusel –, kui ka maksenõude, mis selle vahekohtuotsuse täitmiseks esitati. Lõpuks esitas ta maksuameti tõendi, milles kinnitatakse, et tehti tasaarvestus.

40. Kuigi komisjoni nördimuse põhjuseid võib mõista – sest talle teatati toimunud tasaarvestusest ja selle teokstegemise viisist alles käesoleva kohtuasja käigus –, ei arva ma selles olukorras, et kostjaks olevat liikmesriiki saab kohustada käesolevas liikmesriigi kohustuste rikkumise menetluses tõendama, et kõnesoleva vahekohtuotsuse tulemusena ei hinnatud Olympic Airwaysi väidetavat kahju liiga suureks ning see ei toonud seega kaasa uue abi andmist nimetatud firmale.

41. Teiseks ei hinda seda, kas meetmed, mis liikmesriik välja pakkus või võttis, et täita komisjoni otsusega kehtestatud kohustus nõuda abi tagasi, sisaldavad uue abi elemente, minu meelest Euroopa Kohus, kellele on esitatud liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi. Nii on see eriti sellisel juhul nagu käesolev, mil abi uue abi väidetava andmise kaudu tagasinõudmise küsimus tõstatati esiteks esmakordselt Euroopa Kohtus ning seda ei analüüsitud seega menetluse kohtueelses etapis, mil komisjon võis saada vajaliku teabe ja seda analüüsida, ning teiseks algatas viimane haldusmenetluse, milles käsitletakse muu hulgas abi elemente, mille esinemist hagejaks olev institutsioon käesolevas kohtuasjas praegu ainult oletab.

42. Esitatud põhjendustest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku järeldada, et komisjon ei ole tõendanud, et Kreeka Vabariigi poolne 2002. aasta otsuse artiklis 1 nimetatud abi tagasinõudmise kohustuse täitmata jätmine kestis seni, kuni Euroopa Kohus uurib faktilisi asjaolusid.

3. 2002. aasta otsuse artiklis 2 nimetatud abi tagasinõudmine

a) Tagasinõudmiskohustuse ulatus

43. Nagu eespool nägime, välistas Euroopa Kohus oma 2005. aasta otsuses Kreeka Vabariigi rikkumise tuvastamisel kohustuse nõuda tagasi abi element, mida on nimetatud 2002. aasta otsuse artiklis 2 ja mis seisneb selles, et ei tasutud sotsiaalkindlustusmakseid. Pealegi tühistas Esimese Astme Kohus pärast käesoleva kohtuasja esemeks oleva hagi esitamist 12. septembri 2007. aasta otsusega, ( 30 ) mille ese oli Olympic Airwaysi hagi, 2002. aasta otsuse artiklid 2 ja 3 „osas, milles need käsitlevad sallivat suhtumist esiteks hageja poolt Ateena rahvusvahelisele lennuväljale võlgnetavate lennuväljatasude ja teiseks Olympic Aviationi poolt kütuselt ja varuosadelt võlgnetava käibemaksu püsiva maksmata jätmise suhtes”, ning jättis hagi ülejäänud osas rahuldamata. ( 31 )

44. Sellest tuleneb, et hetkel, mil Euroopa Kohus faktilisi asjaolusid uurib, hõlmab tagasinõudmiskohustus, mis Kreeka Vabariigil veel 2002. aasta otsuse artiklite 2 ja 3 kohaselt nende koostoimes on – ilma, et pooled oleksid seda vaidlustanud –, elemente, mis seisnevad esiteks lennujaamadele võlgnetava rendi ja teiseks nn spatosimo-maksu tasumata jätmises.

45. Euroopa Kohtus arutatakse seevastu küsimust, kas tagasinõudmiskohustus hõlmab abi elementi, mida komisjon analüüsis 2002. aasta otsuse põhjenduses 209 ja mis seisneb „sallivas suhtumises lennuväljatasude püsiva maksmata jätmise suhtes”. Kreeka Vabariik arvab, et mingit tagastamiskohustust ei ole, sest seda abi elementi ei ole otsuse resolutsioonis mainitud.

46. Komisjon omalt poolt ei võtnud seisukohta kostja esitatud argumentide suhtes ning väljendas repliigis selgelt arvamust, et tagasinõudmiskorraldus hõlmab kõnesolevas põhjenduses nimetatud summat. Kui talle esitati selle kohta kohtuistungil küsimus ja kaks erinevat kirjalikku küsimust vastavalt kodukorra artiklile 54a, muutis ta siiski oma esialgset seisukohta, kinnitades, et seda summat ei tule tagasi nõuda, sest see ei ole iseenesest riigiabi ning seetõttu ei lisatud seda 2002. aasta otsuse resolutsiooni. Tunnistan, et komisjoni viimane väide ei ole mulle täiesti arusaadav ning eelkõige näib mulle, et 2002. aasta otsuse vastavate kohtade lugemine ei kinnita seda. Nimelt on 2002. aasta otsuse artiklis 2 tunnistatud ühisturuga kokkusobimatuks muu hulgas abi, „mis seisnes Kreeka sallivas suhtumises […] Spata lennujaamale ja teistele lennujaamadele võlgnetavate lennuväljatasude […] püsiva maksmata jätmise suhtes”. ( 32 ) Viide lennuväljatasudele, mis Olympic Airways võlgnes muudele lennujaamadele peale Ateena rahvusvahelise lennujaama, näib aga olevat viide otsuse põhjendustele 151–153 ja 209, milles on analüüsitud riigi ja Olympic Airwaysi vahel sõlmitud tasaarvestuskokkulepet, mille ese on viimase võlad summas 28,9 miljonit eurot mitmele lennujaamale seoses lennuväljatasude maksmata jätmisega ajavahemikul 1994. aasta novembrist 1998. aasta detsembrini tehtud riigisiseste ja rahvusvaheliste lendude eest. ( 33 ) Need põhjendused on pealegi ainsad, milles need tasud vaatluse alla võetakse. Otsuse tekst näib seega pigem kinnitavat komisjoni esialgset väidet, et selle otsuse artiklis 3 antud tagasinõudmiskorraldus hõlmab ka põhjenduses 209 nimetatud 28,9 miljoni euro suurust summat.

47. Heites kõrvale kõik kaalutlused otsuse tõlgendamise teemadel, ei saa Euroopa Kohus minu arvates igal juhul jätta teadmiseks võtmata komisjoni viimati väljendatud seisukohta, mis kujutab endast lõpuks loobumist väitest, et kostja jättis tagasi nõudmata kõnesoleva summa, mis esialgu kvalifitseeriti käesolevas kohtuasjas etteheidetava rikkumise elemendiks.

48. Võttes arvesse eelnevaid kaalutlusi, võib järeldada, et tagasinõudmiskohustus, mis Kreeka Vabariigil hetkel, mil Euroopa Kohus faktilisi asjaolusid uurib, 2002. aasta otsuse artiklite 2 ja 3 kohaselt on, puudutab abi elemente, mis seisnevad järgmiste summade maksmata jätmises: 1) mitmele piirkondlikule lennujaamale võlgnetav rent ja ii) nn spatosimo-maks.

b) Tagasinõudmiskohustuse täitmine

i) Mitmele piirkondlikule lennujaamale võlgnetav rent

49. 2002. aasta otsuse põhjenduses 206 viidatakse sellele, et Olympic Airways jättis tasumata lennujaamarendi ajavahemiku 1998–2001 eest kogusummas 2,46 miljonit eurot. Vastuses põhjendatud arvamusele väitis Kreeka Vabariik, et Olympic Airwaysi võlad tsiviillennundusameti juhatuse ees seoses rendi tasumata jätmisega osaliselt tasaarvestati – umbes summas 2,3 miljonit eurot –, osaliselt tühistati ning tasuda jäi selles osas veel 176082,17 eurot, mis vastab ühele Olympic Airwaysi vaidlustatud arvele, ja 478609,91 eurot, mis vastab kontserni Olympic Airways kuuluvale äriühingule Olympic Aviation väljastatud ühele arvele, mille peale on samuti esitatud vaie. Vasturepliigis väidab Kreeka valitsus, et tsiviillennundusameti juhatus kontrollis uuesti Olympic Airwaysi lennujaamarendi tasumata jätmisest tingitud võlgade seisu ning ilmnes, tegelikult oli tagastatud ainult 1818027 eurot, mitte 2,3 miljonit, nagu eespool märgitud. Erinevus on tingitud sellest, et Olympic Aviationi vaie jäeti rahuldamata.

– 1818027 euro suuruse summa tagastamine

50. Kreeka Vabariik väidab, et see summa tagastati 2006. aasta juunis. Komisjon kinnitab esiteks, et dokumendid, mis on lisatud vastusele, mille Kreeka Vabariik esitas põhjendatud arvamusele, ei anna teavet selle summa tagasinõudmise viisi kohta, ning teiseks, et tõendid, mis esitati esmakordselt Euroopa Kohtus, ei võimalda tõendada, et see summa tõesti tagastati.

51. Kui Euroopa Kohus esitas Kreeka Vabariigile küsimuse, kuidas summa tagasi nõuti, viitas viimane esiteks teabele, mille ta oli juba edastanud vastuseks põhjendatud arvamusele ning millest ilmneb, et neli tsiviillennundusameti juhatuse väljastatud arvet kogusummas 1087141,43 eurot tühistati selle juhatuse 3. detsembri 2003. aasta otsusega vigade tõttu tariifides ja asendati 605072,63 euro suuruse arvega. Kirjale, millega vastati põhjendatud arvamusele, on lisatud kõnesolev otsus, milles on mainitud 14 arvet, nende hulgas nelja kõnesolevat arvet kogusummas 2690281,91 eurot. Peale selle, et nimetatud otsus puudutab summat, mis erineb summast, mille Kreeka ametiasutused tõid ära nii vastuses põhjendatud arvamusele kui ka vastuses Euroopa Kohtu esitatud kirjalikele küsimustele, ei ole selles täpsustatud põhjuseid, miks tsiviillennundusameti juhatus kõnesolevad arved tühistas ja asendas. Lisaks on selle otsuse põhjenduses 5 märgitud, et kõik tühistatud arved puudutavad vana Ateena lennujaama ruumide rentimist hilisemal ajavahemikul ( 34 ) kui see, mida peetakse silmas 2002. aasta otsuse põhjenduses 206 (1998–2001). Lõpuks märgin, et tõendusmaterjal, mis esitati eelmiste arvete asemel väljastatud uuele arvele vastava 605072,63 euro suuruse summa tasumise kohta, kujutab endast kolme tõendit, millest üks on tsiviillennundusameti juhatuse . aasta tõend ja kaks on välja andnud maksuasutused ning millest ei selgu siiski selle tasumise viisi. Niisuguses olukorras vaidlustab komisjon õigustatult, et need deklaratsioonid võivad tõendada, et abi nõuti tõesti tagasi.

52. Kostjaks olev valitsus viitas teiseks rahandus- ja majandusministri 8. veebruari 2005. aasta dekreedile, mis on lisatud Kreeka ametiasutuste põhjendatud arvamusele esitatud vastusele ning millega anti korraldus Olympic Airwaysi ja tsiviillennundusameti juhatuse vastastikused võlad ja nõuded tasaarvestada kogusummas 1073371,93 eurot. See tasaarvestus puudutas ka Olympic Airwaysi võlgu, mis tulenevad kolme lennujaamarendi arve tasumata jätmisest kogusummas 349081,73 eurot. ( 35 ) Peale selle, et põhjendatud arvamusele antud vastuse punktis 3.78 toodud tabelist ilmneb, et kolmest kõnesolevast arvest kaks (nr 4082/01 ja nr 227/02) puudutavad teenuseid, mis osutati Olympic Airwaysile 2002. aasta jaanuarist aprillini, st hilisemal ajavahemikul kui see, mida peetakse silmas 2002. aasta otsuse põhjenduses 206, ei ole kostjaks olev valitsus edastanud mingit teavet tsiviillennundusameti juhatuse võlgade kohta Olympic Airwaysile, mis tasaarvestati, ega ilmne seda teavet ka ministri dekreedist, millega anti tasaarvestamiskorraldus, ega Euroopa Kohtule esitatud maksuameti deklaratsioonidest.

53. Nagu eespool nägime, ( 36 ) täpsustas Euroopa Kohus, et kui liikmesriik nõuab abi tagasi mingil muul viisil kui rahalise maksega, on ta kohustatud edastama komisjonile kogu teabe, mis võimaldab viimasel kontrollida, kas valitud viis kujutab endast tagasinõudmiskohustuse sobivat täitmist. Käesoleval juhul väidab komisjon, et Kreeka Vabariigi edastatud teave ei võimalda teha kindlaks Kreeka riigi võlgu Olympic Airwaysi ees, mis tasaarvestati.

54. Ma arvan nagu komisjongi, et juhul, kui liikmesriik otsustab abi tagasi nõuda tasaarvestamise kaudu, peab edastatud dokumentides olema vähemalt selgelt ära näidatud nii nende nõuete laad, mis abisaajal riigi suhtes on ja mida tasaarvestamisel arvesse võetakse, kui ka nende summa ja tekkimise ajavahemik. See teave tuleb komisjonile edastada vajaduse korral ka nii, et esitatakse asjaomased arved. Minu arvates ei piisa abi nõuetekohase tasaarvestusega tagasinõudmise tõendamiseks sellest, kui – nagu õigesti väidab komisjon – asjaomase liikmesriigi ametiasutused esitavad ametliku deklaratsiooni, millest ilmneb ainult, et abi saanud ettevõtja abi andmisest tulenevad võlad riigi ees tasaarvestati.

55. Käesoleval juhul ei tundu Kreeka valitsuse edastatud teave – nagu väidab komisjon – piisav, et kontrollida, kas 349081,73 euro suurune summa, mis vastab kolmele eespool punktis 52 nimetatud arvele, nõuti tõesti tagasi.

56. Kokkuvõtteks nõustun komisjoniga ja arvan, et kostjaks oleva liikmesriigi esitatud dokumentidest ei piisa, et tõendada, et 1818027 euro suurune summa, mille Olympic Airways tagastas väidetavalt 2006. aasta juunis 2002. aasta otsuse põhjenduses 206 nimetatud abi elemendi osana, nõuti tõesti tagasi.

– Tsiviillennundusameti juhatuse arvele nr 3307/98 vastava 176082,18 euro suuruse summa tagastamine

57. Nagu väidab Kreeka valitsus kostja vastuses, oli Olympic Airwaysi tasumata lennujaamarendi jääk pärast eespool käsitletud 1818027 euro suuruse summa väidetavat tagastamist 654692 eurot (176082,18 eurot + 478606,91 eurot). Sellest summast 176082,18 eurot ja koos intressidega kokku 352808,78 eurot tagastati 31. augustil 2007. Vastuseks vastavalt kodukorra artiklile 54a esitatud kirjalikule küsimusele täpsustas Kreeka valitsus, et see summa tasaarvestati summadega, mis mõisteti Olympic Airwaysile välja hüvitiseks eespool nimetatud vahekohtuotsusega nr 57/2006. Selle summa tagasinõudmiskohustuse täitmise tõendamist käsitlevad seega kaalutlused, mis on esitatud eespool punktides 40 ja 41.

– Tsiviillennundusameti juhatuse arvele nr 4175/99, mis väljastati Olympic Aviationile, vastava 478606,91 euro suuruse summa tagastamine

58. Sellele arvele vastav summa koos intressidega kogusummas 933289,41 eurot tagastati väidetavalt 2. oktoobril 2007 Olympic Airwaysi ja tsiviillennundusameti juhatuse vastastikuste võlgade ja nõuete tasaarvestamisega. Tõenditena lisas Kreeka valitsus kostja vastusele Kreeka majandus- ja rahandusministri dekreedi, millega anti tasaarvestamiskorraldus, ning tsiviillennundusameti juhatuse . aasta kirja Olympic Airwaysile, millele on omakorda lisatud üksikasjalik ülevaade summadest, mis tasaarvestati. Sellest ülevaatest ilmneb, et Olympic Airwaysi väidetavad nõuded tsiviillennundusameti juhatuse suhtes puudutasid esimese abi teise lennukitele ajavahemikul 2004. aasta 1. jaanuarist kuni 2007. aasta 31. juulini. Kostja vastusele on lisatud veel kaks tsiviillennundusameti juhatuse kirja Olympic Airwaysile: esimene, mis kannab . aasta kuupäeva ja milles kinnitatakse, et mis puudutab ajavahemiku 1998–2001 eest võlgnetavat lennujaamarenti, siis „kõik Olympic Airwaysi võlad tasuti, tühistati, tasaarvestati või anti üle pädevale maksuasutusele tuvastamiseks ja sissenõudmiseks”; teine, mis kannab . aasta kuupäeva ja milles kinnitatakse, et Olympic Airwaysi võlgade hulgas, mis tasaarvestati ministri . aasta dekreedi alusel, on ka kõnesolev 478606,91 euro suurune arve koos intressidega.

59. Teave, mille Kreeka valitsus esitas kõnesoleva summa tagasinõudmise kohta, eelkõige see, mis on ära toodud tsiviillennundusameti juhatuse 17. oktoobri 2007. aasta kirja lisas, on selgelt üksikasjalikum ja võimaldab vastupidi komisjoni väitele teha piisavalt täpselt kindlaks nende tasaarvestamisel arvesse võetud nõuete laadi, summa ja tekkimise ajavahemiku, mis Olympic Airwaysil tsiviillennundusameti suhtes on.

– Järeldus 2002. aasta otsuse põhjenduses 206 nimetatud abi elemendi tagasinõudmise kohustuse täitmise kohta

60. Kõikidest esitatud hinnangutest lähtudes arvan, et hetkel, mil Euroopa Kohus faktilisi asjaolusid uurib, on tõendatud 2002. aasta otsuse põhjenduses 206 nimetatud abi elemendi tagasinõudmise kohustuse Olympic Airwaysi poolne täitmata jätmine, mis seisneb ajavahemiku 1998–2001 eest võlgnetava lennujaamarendi püsivas tasumata jätmises kogusummas 2,46 miljonit eurot, välja arvatud 176082,18 euro suurune summa, mis vastab tsiviillennundusameti juhatuse arvele nr 3307/98, ja 478606,91 euro suurune summa, mis vastab tsiviillennundusameti juhatuse arvele nr 4175/99 Olympic Aviationile osutatud teenuste eest.

ii) Nn spatosimo-maksu tasumine

61. 2002. aasta otsuse põhjenduses 208 on mainitud abi elementi, mis seisneb sallivas suhtumises sellesse, et Olympic Airways jättis püsivalt tasumata nn spatosimo-maksu lennujaamade moderniseerimiseks ja arendamiseks ajavahemiku 2000. aasta detsembrist 2002. aasta veebruarini eest ja 1999. aasta märtsikuu eest ning seda kogusummas 60999156 eurot.

62. Kostja vastuses kinnitab Kreeka Vabariik, et teatas mitu korda komisjonile, et üks osa kõnesoleva ajavahemiku eest võlgnetava maksu summast tasuti enne 2002. aasta otsuse tegemist. Tõendid 22806158,87 euro suuruse kogusumma tasumise kohta selleks maksuks saadeti komisjonile tookordse transpordi peasekretäri 26. juuni 2003. aasta kirja lisana; selle kirja asjakohased lõigud ja vastavad lisad esitati Euroopa Kohtule. Nagu märkis komisjon, kujutavad kõnesolevat tasumist tõendavad dokumendid endast esiteks tervet rida Olympic Airwaysi tehtud maksekorraldusi, millest mitte ühelgi ei ole vastavas lahtris makse saanud panga (Trapeza tis Ellados) pitserit, ja teiseks loetamatut tõendit Olympic Airwaysi kontolt tehtud ülekannete kohta. Selles olukorras nõustun hagejaks oleva institutsiooniga ja leian, et esitatud dokumendid ei tõenda, et kõnesolevad summad tõesti maksti.

63. Mis puudutab kostja vastusele lisatud tsiviillennundusameti juhatuse 2. oktoobri 2007. aasta kirja Olympic Airwaysile, milles tõendatakse, et Olympic Airways maksis 1999. aasta märtsikuu eest ja ajavahemiku eest 2000. aasta detsembrist 2001. aasta maini spatosimo-maksu tasumiseks kogusumma 22806158,87 eurot, siis ma ei arva, et tõendavate dokumentide puudumise korral kujutab see endast kindlat tõendit, et makse tehti. Nii on see minu meelest ka Olympic Airwaysi maksutõendiga, mis on lisatud kostja vastusele ja millest ilmneb, et äriühingul ei ole . aasta seisuga mingit tasumisele kuuluvat võlga riigi ees.

64. Mis puudutab spatosimo-maksu tasumiseks võlgnetava summa jääki, mis pärast eespool nimetatud 22806158,87 euro tasumist leiti olevat 38192997 eurot, siis Kreeka valitsus täpsustas vastuseks vastavalt kodukorra artiklile 54a esitatud kirjalikele küsimustele, et see ja samuti 31. augustil 2007 tasumisele kuuluvad intressid tasaarvestati summadega, mis riik pidi maksma hüvitiseks eespool nimetatud vahekohtuotsuse nr 57/2006 alusel. Selle summa tagasinõudmise kohustuse täitmise tõendamist käsitlevad seega kaalutlused, mis on esitatud eespool punktides 40 ja 41.

c) Järeldus 2002. aasta otsuse artiklis 2 nimetatud abi elemendi tagasinõudmise kohustuse täitmise kohta

65. Kõikidest esitatud hinnangutest lähtudes arvan, et on tõendatud, et Kreeka Vabariigi poolne talle 2002. aasta otsuse artiklitega 2 ja 3 nende koostoimes kehtestatud kohustuse täitmata jätmine kestis kuni ajani, mil Euroopa Kohus faktilisi asjaolusid uurib, järgmises osas: i) selle abi elemendi tagasinõudmine Olympic Airwaysilt, mida on nimetatud 2002. aasta otsuse põhjenduses 206 ja mis seisneb ajavahemiku 1998–2001 eest võlgnetava lennujaamarendi püsivas tasumata jätmises kogusummas 2,46 miljonit eurot, välja arvatud 176082,18 euro suurune summa, mis vastab tsiviillennundusameti juhatuse arvele nr 3307/98, ja 478606,91 euro suurune summa, mis vastab tsiviillennundusameti juhatuse arvele nr 4175/99 Olympic Aviationile osutatud teenuste eest, ning ii) selle abi elemendi tagasinõudmine Olympic Airwaysilt, mida on nimetatud 2002. aasta otsuse põhjenduses 208 ja mis seisneb nn spatosimo-maksu püsivas tasumata jätmises kogusummas 60999156 eurot, välja arvatud 38192997 euro suurune summa.

B. Rahalised karistused

66. Komisjon võttis 2005. aastal vastu uue teatise EÜ artikli 228 kohaldamise kohta (edaspidi „2005. aasta teatis”) ( 37 ). Selle teatise punktis 10 selgitab ta, et vajaduse tõttu hoida ära see, et liikmesriikidepoolne õigusaktide hilinenud vastavusse viimine ei too kaasa ühtegi karistust ega takistata sellist tegevust seega tõhusalt, muutis ta kasutuselolevat praktikat, järgides kahte eelmist teatist, ( 38 ) ning lisab nüüd EÜ artikli 228 alusel esitatud hagidesse süstemaatiliselt nii trahvi kui ka põhisumma. Käesoleval juhul teeb komisjon vastavalt sellele suunisele Euroopa Kohtule ettepaneku määrata Kreeka Vabariigile mõlemad rahalised karistused.

1. Trahv

a) Poolte argumendid

67. Komisjon arvab, et 53611 euro suurune trahv iga 2005. aasta kohtuotsuse täitmisel viivitatud päeva eest, mida hakatakse arvestama kohtuotsuse kuulutamisest käesolevas kohtuasjas, peegeldab õigesti etteheidetava rikkumise raskust ja kestust ning selle puhul on võetud arvesse vajadust tagada trahvi karistav ja hoiatav mõju. Vastavalt 2005. aasta teatise punktis 14 kindlaks määratud arvutusmeetodile leiti see summa, korrutades ühtsel baasil põhineva kindla summa 600 eurot päevas raskuse ja kestuse koefitsientidega ning korrutades saadud tulemuse teguriga „n”, mille puhul on võetud arvesse kostjaks oleva liikmesriigi maksevõimet, mis arvutati tema sisemajanduse kogutoodangu ja häälte arvu põhjal, mis tal nõukogus on – koefitsient, milleks Kreeka puhul määrati 4,38. Rikkumise raskuse puhul kohaldas komisjon koefitsienti 12 skaalal 1–20, võttes arvesse nii selle ühenduse õigusnormi tähtsust, mida rikuti, kui ka rikkumise tagajärgi üldistele ja erihuvidele. Rikkumise kestuse osas võtab komisjon arvesse 17 kuu pikkust perioodi alates 2005. aasta kohtuotsuse tegemisest (12. mai 2005) kuni Euroopa Kohtu poole pöördumise otsuse kuupäevani (), kohaldades vastavalt 2005. aasta teatise punktile 17 koefitsienti 1,7. Komisjon lubab siiski Euroopa Kohtul määrata vajaduse korral kõrgem koefitsient, mille puhul on võetud arvesse ajavahemikku alates hagejaks oleva institutsiooni otsusest pöörduda Euroopa Kohtu poole kuni hetkeni, mil viimane uurib faktilisi asjaolusid.

68. Kreeka Vabariik väidab esimese võimalusena, et komisjoni nõue mõista temalt välja trahv tuleb jätta esemetuse tõttu rahuldamata, sest 2005. aasta kohtuotsus täideti täielikult. Teise võimalusena väidab ta, et komisjoni väljapakutud summa on ebaproportsionaalne ning seda tuleb vähendada, võttes arvesse kolme asjaolu. Esiteks täideti 2005. aasta kohtuotsus kiiresti, vaatamata komisjonipoolse koostöö puudumisele ja ebaselgusele 2002. aasta otsuse mõningate aspektide osas. Teiseks tühistas Esimese Astme Kohus selle otsuse osaliselt, mille tulemusena ei saa ette heita mingit rikkumist abi elementide osas, mida tühistamine puudutab. Kolmandaks on komisjoni kindlaks määratud raskuskoefitsient ebaproportsionaalne, võttes arvesse nii teistel juhtudel kohaldatud koefitsiente – hoolimata kõnesoleva rikkumise suuremast raskusastmest – kui ka konkreetseid tagajärgi, mida rikkumine avaldas üldistele ja erihuvidele. Viimases küsimuses märgib Kreeka valitsus muu hulgas, et Olympic Airways lõpetas igasuguse lennutegevuse ning järelikult ei moonutanud viivitus abi tagasinõudmisel jätkuvalt konkurentsi lennutranspordisektoris.

b) Hinnang

69. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on trahvi määramine EÜ artikli 228 alusel, mille sundivat laadi kestva rikkumise suhtes on Euroopa Kohus mitmel korral rõhutanud, ( 39 ) põhimõtteliselt õigustatud selles osas, milles kestab Euroopa Kohtu eelneva kohtuotsuse täitmata jätmisel põhinev rikkumine. ( 40 ) Et ma teen esitatud hinnangutest lähtudes Euroopa Kohtule ettepaneku tuvastada, et käesolevas kohtuasjas etteheidetav rikkumine kestab veel osaliselt, tuleb komisjoni nõue määrata kostjaks olevale liikmesriigile trahv minu arvates rahuldada.

70. Komisjoni väljapakutud trahvisumma on tema 2005. aasta teatises kindlaks määratud arvutusmeetodi kohaldamise tulemus. Selles küsimuses on Euroopa Kohus mitu korda rõhutanud, et niisugused suunised, nagu on toodud komisjoni teatistes, ei ole Euroopa Kohtu jaoks siduvad, vaid need aitavad tagada nimetatud institutsiooni tegevuse läbipaistvust, ootuspärasust ja õiguskindlust. ( 41 ) Ettepanekud, mis komisjon niisuguste suuniste põhjal teeb, kujutavad endast seega ainult vajalikku lähtepunkti. ( 42 )

71. Et trahvi määramise eesmärk on avaldada liikmesriigile, kes ei täida kohustust täita kohtuotsus, millega rikkumine tuvastati, majanduslikku survet, mis motiveerib teda tuvastatud rikkumist lõpetama, tuleb selle trahvi summa kindlaks määrata, võttes arvesse veenmisastet, mis on vajalik, et ta oma käitumist muudaks. ( 43 ) Euroopa Kohtul tuleb oma kaalutlusõigust kasutades määrata trahv kindlaks niisugusena, et see oleks esiteks asjaoludele kohane ning teiseks tuvastatud rikkumise ja asjaomase liikmesriigi maksevõime suhtes proportsionaalne. ( 44 ) Sellest vaatepunktist lähtudes on põhikriteeriumid, mida tuleb põhimõtteliselt arvesse võtta, et tagada trahvi sundiv laad ühenduse õiguse ühetaolise ja tõhusa kohaldamise eesmärgil, Euroopa Kohtu arvates rikkumise raskusaste, kestus ja kõnealuse liikmesriigi maksevõime. ( 45 ) Kokkuvõttes ei erine need kriteeriumid sisuliselt nendest, mida komisjon on oma teatistes EÜ artikli 228 kohaldamise kohta arvesse võtnud. ( 46 )

72. Käesoleval juhul on nii, et mis puudutab esiteks rikkumise raskust, siis nõustun komisjoniga ja leian, et kõrge koefitsiendi kohaldamine on põhimõtteliselt õigustatud, võttes arvesse asutamislepingu riigiabi käsitlevate sätete keskset tähtsust niisuguse korra kehtestamisel, mis tagab, et konkurentsi siseturul ei moonutata; kohustus nõuda tagasi ühisturuga kokkusobimatu abi kujutab endast nende sätetega kehtestatud keelu loogilist tagajärge. Tuleb ka meenutada, et pärast 2002. aasta otsuse tegemist tuvastas komisjon, et Olympic Airwaysile on antud uut abi (2005. aasta otsus), ning Euroopa Kohus tuvastas 2008. aastal, et Kreeka on jätnud täitmata kohustuse ka see abi tagasi nõuda.

73. Määrates kindlaks koefitsienti, mida peaks käesoleval juhul kohaldama, tuleb minu arvates siiski võtta arvesse ka järgmisi asjaolusid, mis aitavad pehmendada rikkumise laadiga seotud raskust. Kõigepealt tuleb võtta arvesse seda, et abi summa, mille osas eksisteerib veel tagasinõudmiskohustus, mis osutub mittetäidetuks, on ilmselgelt madalam sellest, mida komisjon rikkumise raskuse hindamisel arvesse võttis. ( 47 ) Selles osas tuleb arvestada mitte üksnes seda, et Esimese Astme Kohus tühistas hagi esitamise tulemusena 2002. aasta otsuse osaliselt, vaid esiteks ka seda, et komisjon heitis kostjaks olevale liikmesriigile esialgu ka ette, et see ei ole nõudnud tagasi selle otsuse põhjenduses 209 nimetatud abi elementi, ning teiseks juhul, kui järgitakse minu väljapakutud analüüsi, heitis komisjon ette rikkumise elemente, mille püsimist ta ei ole tõendanud.

74. Mis puudutab 2005. aasta kohtuotsuse täitmata jätmise tagajärgi üldistele ja erihuvidele, siis tuleb lisaks märkida, et kohtutoimikust ei ilmne, et võttes neid tagajärgi rikkumise raskuse hindamisel arvesse, analüüsis komisjon konkreetselt seda, kuidas mõjus lennutegevuse üleandmine Olympic Airwaysi poolt Olympic Airlinesile 2003. aasta detsembris. Kuigi see üleandmine võib tõesti tähendada, et abi, mida oli saanud Olympic Airways, läheb üle uuele lennufirmale ja seetõttu säilib konkurentsimoonutus lennutransporditurul, piirdus komisjon käesolevas menetluses siiski sellega, et kinnitas kategooriliselt, et niisugune üleminek leidis aset. ( 48 ) Niisuguses olukorras on raske täielikult hinnata kõnesoleva rikkumise püsimise mõju nimetatud turul tegutsevatele ettevõtjatele. ( 49 ) Tuleb siiski meenutada, et 2005. aasta kohtuotsuses leidis Euroopa Kohus, et kõnesolev toiming „takistas [2002. aasta otsuse] tegelikku täitmist ja Kreeka riigi poolt [Olympic Airwaysi] tegevuse toetuseks antud riigiabi sissenõudmist” ning „[s]eega seati tõsiselt ohtu otsuse eesmärk, mis on suunatud tsiviillennundussektoris moonutamata konkurentsi taastamisele”. ( 50 )

75. Lõpuks näib mulle, et Kreeka Vabariigi argumendiga, et komisjon ei teinud tagasinõudmiskohustuse täitmise etapis koostööd, ei saa nõustuda. Kuigi teatav teave kohtutoimikus laseb aimata, et suhtlemine kostjaks oleva liikmesriigi ja hagejaks oleva institutsiooni vahel oli raskendatud, ei usu ma kokkuvõttes, et ühele või teisele poolele saaks ette heita käitumist, mis oleks tõesti vastuolus EÜ artiklis 10 kehtestatud lojaalse koostöö kohustusega ja mis õigustaks sõltuvalt juhtumist raskendava või kergendava asjaolu kohaldamist.

76. Esitatud põhjendustest lähtudes näib rikkumise raskuse koefitsient 12 (skaalal 1–20), mille komisjon välja pakkus, käesoleval juhul liiga kõrge. Arvan hoopis, et koefitsient 3 peegeldab kõnesoleva rikkumise raskusastet adekvaatsemalt.

77. Mis puudutab teiseks rikkumise kestust, siis tuleb meenutada, et kohtupraktikas on juba selgitatud, et vastava koefitsiendi kindlaksmääramisel tuleb „lähtuda hetkest, mil Euroopa Kohus hindab faktilisi asjaolusid, mitte hetkest, mil komisjon kohtusse pöördub, kusjuures Euroopa Kohtu kaalutlusõigus ei ole piiratud komisjoni pakutud skaalaga vahemikus 1–3”. ( 51 ) Käesoleval juhul on 2005. aasta kohtuotsuse tegemisest möödunud üle kolme ja poole aasta. ( 52 ) Seoses samasuguse ajavahemikuga leidis Euroopa Kohus hiljuti, et seda rikkumise kestust väljendab sobivalt koefitsient 2. ( 53 ) Arvan, et käesoleval juhul tuleks kohaldada sama koefitsienti.

78. Mis puudutab lõpuks asjaomase liikmesriigi maksevõimet, siis arvutusmeetodit, mille komisjon oma teatises välja pakkus, on Euroopa Kohus pidanud sobivaks, sest see „võimaldab võtta arvesse selle liikmesriigi maksevõimet, säilitades samal ajal mõistliku erinevuse liikmesriikide vahel”. ( 54 ) 2005. aasta teatises Kreekale kindlaks määratud koefitsient, mille kohaldamist pean käesoleval juhul õigeks, on 4,38.

79. Korrutades 600 euro suuruse baassumma väljapakutud koefitsientidega, milleks on rikkumise raskuse osas 3 ja selle kestuse osas 2 ning asjaomase riigi maksevõime osas 4,38, saame summa 15768 eurot iga viivitatud päeva eest. See summa näib mulle trahvi karistava mõju seisukohast sobiv.

2. Põhisumma

a) Poolte argumendid

80. Mis puudutab põhisumma arvutamist, siis komisjon teeb ettepaneku korrutada 200 euro suurune päevasumma koefitsiendiga 12 (rikkumise raskus) ja 4,38 (liikmesriigi maksevõime), mis pakuti välja juba trahvi arvutamiseks. 10512 euro suurust päevasummat, mis selle arvutuse tulemusena saadakse, tuleb komisjoni arvates kohaldada ajavahemikule 2005. aasta kohtuotsuse kuulutamisest kuni kohtuotsuse tegemiseni käesolevas kohtuasjas.

81. Kreeka Vabariik väidab esimese võimalusena, et mingit põhisummat ei pea määrama, sest ta tagas 2005. aasta kohtuotsuse kiire ja täieliku täitmise. Kui Euroopa Kohus peaks leidma, et ta ei teinud seda, arvab kostjaks olev liikmesriik teise võimalusena, et EÜ artiklis 228 ette nähtud rahaliste karistuste võimalik kumuleerumine tuleb välistada, sest mõlemal karistusel on sama eesmärk. Kreeka Vabariik rõhutab ka, et Euroopa Kohus on trahvi ja põhisummat kumulatiivselt kohaldanud ainult ühel juhtumil, mida iseloomustavad erakorralised asjaolud, eriti mis puudutab rikkumise kestust. Lõpuks väidab Kreeka valitsus, et komisjoni välja pakutud summa on ebaproportsionaalne. Argumendid, mis ta põhjenduseks esitab, on sisuliselt samad, mida ta kasutas trahvisumma vaidlustamiseks.

b) Hinnang

82. Väitele, mille Kreeka Vabariik esitab esimese võimalusena ja mille kohaselt ei saa juhul, kui rikkumine ei kesta enam, määrata ühtegi EÜ artiklis 228 ette nähtud karistust, räägib vastu Euroopa Kohtu üks hiljutine otsus, milles kostjaks olevalt liikmesriigilt mõisteti põhisumma välja vaatamata sellele, et kohtuotsuse kuulutamise päevaks oli kohtuotsus, milles rikkumine algselt tuvastati, korralikult ja täielikult täidetud. ( 55 ) Sellest tuleneb, et ka siis, kui Euroopa Kohus peaks erinevalt minu ettepanekust järeldama, et Kreeka Vabariik täitis 2005. aasta kohtuotsuse täielikult, ei piisaks sellest järeldusest, et vabastada see liikmesriik põhisummast.

83. Mis puudutab kostjaks oleva valitsuse teise võimalusena esitatud argumente, siis mulle tundub, et kõigepealt tuleb tagasi lükata väide, et EÜ artiklis 228 ette nähtud karistuste kumuleerumine tuleb välistada, sest taotletavad eesmärgid on samad. Isegi kui tahta jätta kõrvale asjaolu, et Euroopa Kohus on trahvi ja põhisummat juba kumulatiivselt kohaldanud, tundub mulle, et selle väitega ei saa nõustuda, võttes arvesse eelkõige eelmises punktis nimetatud kohtuotsust. Euroopa Kohus kinnitas selles kohtuotsuses nimelt suunda, mis kumas läbi juba eelnevas kohtupraktikas, ning tegi selget vahet otstarbe ja kohaldamistingimuste poolest kahe erineva karistuse vahel. Trahvi otstarve on peamiselt „veenda liikmesriiki tegema nii ruttu kui võimalik lõpp rikkumisele, mis kipuks niisuguse meetme puudumisel püsima jääma” ( 56 ), ja järelikult on selle kohaldamise tingimuseks rikkumise püsimine. Põhisumma eesmärk on seevastu pigem karistada tagajärgede eest, mida rikkumine tekitas, ja selle kestuse eest ning hoida ära samalaadsete rikkumiste kordumine: selle karistuse võib seega määrata ka vahepeal lõppenud rikkumise eest. Võttes arvesse teistsugust otstarvet, ei saa nende kahe karistuse kumuleerumist põhimõtteliselt välistada, kuigi nende kohaldamise lõppeesmärk on sama, st selleks on tagada, et liikmesriigid kohaldavad tõesti ühenduse õigust. ( 57 )

84. Meenutan ka, et kohaldades trahvi ja põhisummat esmakordselt kumulatiivselt, täpsustas Euroopa Kohus, et ta peab „igas kohtuasjas konkreetse juhtumi asjaoludest ning vajalikust veenvuse ja hoiatavuse tasemest lähtudes kindlaks määrama asjakohased rahalised karistused, et tagada selle kohtuotsuse võimalikult kiire täitmine, milles rikkumine algselt tuvastati, ja ära hoida analoogiliste ühenduse õiguse rikkumiste kordumine”. ( 58 ) Euroopa Kohus otsustab seega kohaldada ühte või teist karistust või kohaldada neid kumulatiivselt ning seda sõltuvalt konkreetse juhtumi asjaoludest ning nõutavast veenvuse ja hoiatavuse tasemest, ilma et valides võimalike meetmete vahel, mida ta võib kasutada, peaks ta arvesse võtma rikkumise raskusastme või püsimise teatavat taset. Trahvi ja põhisumma kumulatiivne kohaldamine võib näiteks olla eriti soovitav juhul, kui kohtuotsust, millega rikkumine tuvastati, täideti liiga hilja üksnes osaliselt ning trahv on niisiis proportsionaalne rikkumise nende aspektidega, mis on veel alles. Niisugustel juhtudel võimaldab see, kui liikmesriigile määratakse samaaegselt põhisumma, karistada teda ka tahtliku tegevuse eest, mis on vahepeal lõppenud.

85. Sellega seoses meenutan, et Euroopa Kohtu meelest ei teki põhisumma tasumise kohustus automaatselt, nagu arvab komisjon oma 2005. aasta teatises, vaid „[v]õimalik põhisumma tuleb igal asjaomasel juhul määrata, lähtudes asjakohastest teguritest, mis põhinevad nii tuvastatud rikkumise tunnustel kui ka EÜ artikli 228 alusel algatatud menetlusega seotud liikmesriigi suhtumisel”. ( 59 ) Selles küsimuses märgin, et eespool viidatud kohtuotsuses komisjon vs. Prantsusmaa omistas Euroopa Kohus erilist tähtsust asjaolule, et kostjaks oleva liikmesriigi suhtes oli juba tehtud mitu kohtuotsust EÜ artikli 226 alusel, milles tuvastati tema rikkumine samas sektoris nagu asjaomane rikkumine. ( 60 )

86. Esitatud kriteeriumitest lähtudes arvan, et käesoleval juhul on põhisumma määramine õigustatud peamiselt kaalutluste põhjal, mis käsitlevad kõnesoleva rikkumise raskust ja on esitatud eespool punktis 72, st milleks on rikutud õigusnormide tähtsus ja asjaolu, et Kreeka Vabariigi puhul oli juba mitu korda tuvastatud rikkumine, sest ta oli jätnud tagasi nõudmata samale isikule antud ühisturuga kokkusobimatu abi.

87. Mis puudutab selle rikkumise kestust, mida hakatakse arvestama alates 2005. aasta kohtuotsuse kuulutamisest, siis tuleb pidada meeles, et täitmismeetmed, millega tagati Kreeka ametiasutuste sõnul kõnesoleva abi tegelik tagasinõudmine, võeti alles 2007. aasta augustikuust oktoobrini, ning et rikkumise mõned aspektid kestavad juba üle kolme ja poole aasta, kui kestust arvestada selle kohtuotsuse kuulutamisest. Kohtutoimikuga tutvumine ei võimalda minu meelest niisugust viivitust õigustada, eelkõige arvestades, et enamik meetmeid, millest komisjonile kohtueelses etapis teatati, ei erinenud sisuliselt nendest, mille kostjaks olev liikmesriik oli võtnud juba enne 2005. aasta kohtuotsuse tegemist ja mida Euroopa Kohus oli pidanud ebapiisavaks, et tagada abi tegelik tagasinõudmine. Siseriiklikku laadi raskuste osas, mida Kreeka Vabariik talle kehtestatud kohustuste täitmisel kohtas, tuleb esiteks meenutada, et liikmesriik ei saa tugineda oma õiguskorras kehtivatele sätetele, valitsevale praktikale või olukorrale, et õigustada ühenduse õigusest tulenevate kohustuste järgimata jätmist, ( 61 ) ning teiseks, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kehtib ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi tagasinõudmise siseriikliku korra suhtes määruse nr 659/1999 artikli 14 lõike 3 kohaselt tingimus, et see peab võimaldama komisjoni otsuse kohest ja tõhusat täitmist. ( 62 ) Lisaks on Euroopa Kohus – nagu märgib komisjon – juba täpsustanud, et siseriiklik kord, mis näeb ette antud abi tagasinõudmiseks väljastatud sissenõudekorralduste peale esitatud hagide peatava mõju, ei võimalda otsust, millega tehti ülesandeks abi tagasi nõuda, „otsekohe ja tõhusalt” täita ega vasta seega määruse nr 659/1999 eespool nimetatud sättes ette nähtud nõuetele. ( 63 )

88. Põhisumma suuruse kindlaksmääramisel tuleb minu meelest lisaks arvesse võtta ka eespool punktides 73 ja 74 esitatud kaalutlusi, mis käsitlevad vastavalt selle abi kogusumma vähendamist, mis tuli esialgu tagasi nõuda, ja rikkumise püsimise tagajärgede hindamist.

89. Esitatud põhjendustest lähtudes tundub mulle, et 2 miljoni euro suurune põhisumma kujutab endast õiglast hinnangut käesoleva juhtumi asjaoludele.

3. Kohtukulud

90. Kodukorra artikli 69 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Et komisjon on nõudnud, et kohtukulud tasub Kreeka Vabariik, ja rikkumine on tuvastatud, tuleb kohtukulud temalt välja mõista.

V. Ettepanek

91. Esitatud põhjendustest lähtudes teen Euroopa Kohtule järgmise ettepaneku: 1. Kuna Kreeka Vabariik ei ole põhjendatud arvamuses määratud tähtaja jooksul võtnud kõiki vajalikke meetmeid, et täita 12. mai 2005. aasta otsus kohtuasjas C-415/03: komisjon vs. Kreeka, mis puudutab ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi – v.a siseriiklikule sotsiaalkindlustusametile tehtud maksed – tagasi nõudmata jätmist vastavalt komisjoni . aasta otsuse 2003/372/EÜ (Kreeka poolt Olympic Airwaysile antud abi kohta) artiklile 3, ega ole igal juhul neist meetmetest komisjonile teatanud, siis on Kreeka Vabariik rikkunud EÜ artikli 228 lõikest 1 tulenevaid kohustusi. 2. Mõista Kreeka Vabariigilt Euroopa Ühenduste Komisjoni kasuks „Euroopa Ühenduse omavahendite” kontole kandmiseks välja trahv summas 15768 eurot eespool viidatud kohtuotsuse komisjon vs. Kreeka täitmiseks vajalike meetmete rakendamisega ja/või komisjonile teatamisega iga hilinetud päeva eest alates käesoleva kohtuotsuse kuulutamist kuni nimetatud kohtuotsuse komisjon vs. Kreeka täitmiseni. 3. Mõista Kreeka Vabariigilt Euroopa Ühenduste Komisjoni kasuks „Euroopa Ühenduse omavahendite” kontole kandmiseks välja põhisumma 2 miljonit eurot. 4. Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

( 1 ) Algkeel: itaalia.

( 2 ) Kohtuasi C-415/03: komisjon vs. Kreeka (EKL 2005, lk I-3875).

( 3 ) 2003/372/EÜ (EÜT 132, lk 1).

( 4 ) 7. oktoobri 1994. aasta otsus 94/696/EMÜ Kreeka poolt Olympic Airwaysile antud abi kohta (EÜT L 273, lk 22).

( 5 ) EÜT L 128, lk 1.

( 6 ) Vastab rekapitaliseerimistoimingu teisele osale, mis kiideti heaks 1998. aastal.

( 7 ) K(2005)2706 Kreeka poolt Olympic Airwaysile ja Olympic Airlinesile antud abi kohta.

( 8 ) Tegemist on kohtuasjadega T-415/05: Kreeka vs. komisjon, T-416/05: Olympic Airlines vs. komisjon ja T-423/05: Olympic Airways vs. komisjon.

( 9 ) Kohtuasi C-419/06: komisjon vs. Kreeka (kohtulahendite kogumikus ei avaldata).

( 10 ) Punktid 33 ja 34.

( 11 ) Punkt 35.

( 12 ) Punkt 39.

( 13 ) Punkt 41.

( 14 ) Punkt 44.

( 15 ) Kreeka Vabariik väidab, et Olympic Airlinesi müügilepingu sõlmimiseks vastavalt Kreeka riigi ja Olympic Investors/York Capitali vahel sõlmitud 5. augusti 2005. aasta „vastastikuse mõistmise memorandumile”, millest oli komisjonile teatatud, oli vaja määrata kindlaks 2005. aasta otsuses ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud abi summa ning et läbirääkimised olid nurjunud just seetõttu, et komisjon ei teinud selles küsimuses koostööd.

( 16 ) Kreeka Vabariigi sõnul sai selle riigi alaline esindus põhjendatud arvamuse kätte 14. aprillil 2006.

( 17 ) Vt 12. juuli 2005. aasta otsus kohtuasjas C-304/02: komisjon vs. Prantsusmaa (EKL 2005, lk I-6263, punkt 30) ja . aasta otsus kohtuasjas C-177/04: komisjon vs. Prantsusmaa (EKL 2006, lk I-2461, punkt 20).

( 18 ) Vt eelmises joonealuses märkuses viidatud 12. juuli 2005. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 31, ja eelmises joonealuses märkuses viidatud . aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 21.

( 19 ) 12. detsembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-209/00: komisjon vs. Saksamaa (EKL 2002, lk I-11695, punkt 32). Vt ka . aasta otsus kohtuasjas C-24/95: Alcan Deutschland (EKL 1997, lk I-1591, punkt 24); . aasta otsus kohtuasjas C-142/87: Belgia vs. komisjon (EKL 1990, lk I-959, punkt 61) ja . aasta otsus kohtuasjas C-5/89: komisjon vs. Saksamaa (EKL 1990, lk I-3437, punkt 12).

( 20 ) EÜT L 83, lk 1.

( 21 ) Eespool 19. joonealuses märkuses viidatud 12. detsembri 2002. aasta kohtuotsus komisjon vs. Saksamaa, punkt 34.

( 22 ) 4. juuli 2000. aasta otsus kohtuasjas C-387/97: komisjon vs. Kreeka (EKL 2000, lk I-5047, punkt 73).

( 23 ) Vt selle kohta 22. septembri 1988. aasta otsus kohtuasjas 272/86: komisjon vs. Kreeka (EKL 1988, lk 4875, punkt 21); . aasta otsus kohtuasjas C-365/97: komisjon vs. Itaalia (EKL 1999, lk I-7773, punktid 84–87) ja eespool 17. joonealuses märkuses viidatud . aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 56.

( 24 ) 25. mai 1982. aasta otsus kohtuasjas 96/81: komisjon vs. Madalmaad (EKL 1982, lk 1791, punkt 7).

( 25 ) Eespool 21. joonealuses märkuses viidatud 12. detsembri 2002. aasta kohtuotsus komisjon vs. Saksamaa, punktid 40–44.

( 26 ) Eelkõige 41085840 euro suuruse põhisumma ja 32277267 euro suuruse intressisumma 31. augustil 2007.

( 27 ) Tuleks meenutada, et selle vahekohtuotsuse esemeks olev kaebus kannab 20. märtsi 2006. aasta kuupäeva ning Kreeka Vabariik väidab, et teatas komisjonile õigeaegselt selle esitamisest. Lisaks teatati komisjonile info edastamise eesmärgil vahekohtuotsustest.

( 28 ) 2007/2666/EÜ.

( 29 ) Pealegi ei ilmne, et kõnesolevatest vahekohtuotsustest oleks selle menetluse raames ametlikult teatatud, mis oleks peatanud nende täitmiseks vajalikud maksed, või et komisjon oleks andnud vastava peatamiskorralduse, nii et oleks saanud väita, et Olympic Airways ei saa nõuda tema kasuks välja mõistetud summasid ja järelikult ei ole tasaarvestamise tingimused täidetud.

( 30 ) Kohtuasi T-68/03: Olympiaki Aeroporia Ypiresies vs. komisjon (EKL 2007, lk II-2911).

( 31 ) Resolutsiooni punktid 1 ja 2.

( 32 ) Kohtujuristi kursiiv.

( 33 ) Põhjendused 151–153 paiknevad otsuse osas, milles kirjeldatakse uut õigusvastast abi (punkt 5.2), mis anti „Kreeka salliva suhtumisega maksete tasumata jätmise või hilinenud tasumise suhtes või ükskõik missuguse muu Kreeka maksu- ja äriõiguse seisukohast soodsama kohtlemisega” (punkt 5.2.2). Põhjendus 209 asub otsuse osas, mis käsitleb abi hindamist (punkt 6), pealkirjaga „Uus oletatav abi seoses salliva suhtumisega võlgnetavate summade tasumata jätmise suhtes või mis tahes muu Kreeka maksu- ja äriõiguse seisukohast soodsama kohtlemisega” (punkt 6.2.1.2). Vt selle kohta ka eespool 30. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Olympiaki Aeroporia Ypiresies vs. komisjon. Meenutan, et Ateena rahvusvaheline lennujaam lasti käiku 28. märtsil 2001: kõnesolevad tasud ei saa seega olla seotud nimetatud lennujaamaga.

( 34 ) 2001. aasta aprillist kuni 2003. aasta septembrini.

( 35 ) Tegemist on arvega nr 3513/01, mille summa on 116833,81 eurot, arvega nr 4082/01, mille summa on 116123,96 eurot, ja arvega nr 227/02, mille summa on 116123,96 eurot.

( 36 ) Vt eespool punkt 32.

( 37 ) Komisjoni 13. detsembri 2005. aasta teatis EÜ asutamislepingu artikli 228 kohaldamine, SEK(2005) 1658.

( 38 ) Vastavalt 1996. ja 1997. aasta teatis.

( 39 ) Vt eelkõige eespool 22. joonealuses märkuses viidatud 4. juuli 2000. aasta kohtuotsus komisjon vs. Kreeka, punktid 90 ja 92, ja viimasena . aasta otsus kohtuasjas C-121/07: komisjon vs. Prantsusmaa (EKL 2008, lk I-9159, punkt 27).

( 40 ) Vt selle kohta eelkõige 18. juuli 2006. aasta otsus kohtuasjas C-119/04: komisjon vs. Itaalia (EKL 2006, lk I-6885, punktid 45 ja 46) ja eespool 39. joonealuses märkuses viidatud . aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 27.

( 41 ) Vt selle kohta eespool 17. joonealuses märkuses viidatud 12. juuli 2005. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 85, ja eespool 17. joonealuses märkuses viidatud . aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 70.

( 42 ) Vt eespool 22. joonealuses märkuses viidatud 4. juuli 2000. aasta kohtuotsus komisjon vs. Kreeka, punkt 89.

( 43 ) Vt selle kohta eespool 17. joonealuses märkuses viidatud 12. juuli 2005. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 91, ja eespool 17. joonealuses märkuses viidatud . aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punktid 59 ja 60.

( 44 ) Vt eespool 17. joonealuses märkuses viidatud 12. juuli 2005. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 103, ja eespool 17. joonealuses märkuses viidatud . aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 61.

( 45 ) Vt 10. jaanuari 2008. aasta otsus kohtuasjas C-70/06: komisjon vs. Portugal (EKL 2008, lk I-1, punkt 39).

( 46 ) Vt eespool 17. joonealuses märkuses viidatud 12. juuli 2005. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 104, ja eespool 17. joonealuses märkuses viidatud . aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 62.

( 47 ) Ma ei nõustu selles osas komisjoni argumendiga, et see abisumma, mis tuleb tagasi nõuda, ei mõjuta rikkumise raskust. Esiteks ilmneb hagist, et komisjon ise võttis seda summat arvesse, kui määras kindlaks raskusastme koefitsienti, nimelt hetkel, kui hindas rikkumise mõju üldistele ja erihuvidele, ning teiseks on komisjoni viidatud 2005. aasta teatise punktis 16.4 tegurite hulgas, mida institutsioon näitena arvesse võtab, kui hindab igal üksikul juhul eraldi rikkumise mõju üldistele ja erihuvidele, sõnaselgelt viidatud „rahasummadele, mida rikkumine hõlmab”.

( 48 ) Meenutan, et 2005. aasta otsuses järeldas komisjon, et Olympic Airlines on äriühing, mis oli Olympic Airwaysi õigusjärglane, vähemalt mis puudutab riigiabi tagasinõudmist enne jagunemist. Olympic Airlines vaidlustas selle järelduse hagis, mille ta selle otsuse peale esitas ja mis on Esimese Astme Kohtus menetlemisel oleva kohtuasja T-416/05 ese.

( 49 ) Selles osas ei näi mulle asjakohane repliigis toodud viide sellele, et Olympic Airways osutab edasi maapealse käitluse teenuseid, mis on samuti liberaliseeritud. Tundub, et selle viitega väidab komisjon – tõendeid esitamata –, et püsis võimalik konkurentsi moonutav mõju muule turule peale tsiviillennundusturu, mis eeldab lisaks, et tõendataks, et Olympic Airwaysi kui abisaaja staatus ei läinud täielikult üle Olympic Airlinesile.

( 50 ) Punkt 34.

( 51 ) Vt eespool 17. joonealuses märkuses viidatud 14. märtsi 2006. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 71, ja eespool 45. joonealuses märkuses viidatud . aasta kohtuotsus komisjon vs. Portugal, punkt 44. Euroopa Kohus ei täpsustanud, missugust kuupäeva tuleb arvesse võtta, et määrata kindlaks „hetk, mil Euroopa Kohus hindab faktilisi asjaolusid”; . aasta kohtuotsusest komisjon vs. Portugal ilmneb siiski, et tegemist ei ole kohtuistungi kuupäevaga. Lihtsuse ja läbipaistvusega seotud põhjustel näib mulle, et soovitav on, kui see kuupäev on pigem kohtuotsuse tegemise kui nõupidamise kuupäev, sest viimane ei ole avalik.

( 52 ) Kohtupraktikast ilmneb selgelt, et rikkumise kestuse arvutamisel hakatakse esialgset tähtaega arvestama selle kohtuotsuse kuulutamise päevast, milles rikkumine esimest korda tuvastati (eespool 45. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus komisjon vs. Portugal, punkt 46). Kreeka Vabariigi argument, mille kohaselt tuleb seda tähtaega hakata arvestama EÜ artikli 228 alusel algatatud menetluses esitatud põhjendatud arvamuses ette nähtud tähtaja lõppemisest, tuleb seepärast tagasi lükata.

( 53 ) Eespool 45. joonealuses märkuses viidatud 10. jaanuari 2008. aasta kohtuotsus komisjon vs. Portugal, punkt 46.

( 54 ) Vt eespool 22. joonealuses märkuses viidatud 4. juuli 2002. aasta kohtuotsus komisjon vs. Kreeka, punkt 88, eespool 17. joonealuses märkuses viidatud . aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 109.

( 55 ) Eespool 39. joonealuses märkuses viidatud 9. detsembri 2008. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 56.

( 56 ) Punkt 58.

( 57 ) Eespool 39. joonealuses märkuses viidatud 9. detsembri 2008. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 57.

( 58 ) Eespool 39. joonealuses märkuses viidatud 9. detsembri 2008. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 59.

( 59 ) Eespool 39. joonealuses märkuses viidatud 9. detsembri 2008. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 62.

( 60 ) Eespool 39. joonealuses märkuses viidatud 9. detsembri 2008. aasta kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 66.

( 61 ) Vt eelkõige 18. juuli 2006. aasta otsus kohtuasjas C-119/04: komisjon vs. Itaalia (EKL 2006, lk I-6885, punkt 25) ja . aasta otsus kohtuasjas C-195/02: komisjon vs. Hispaania (EKL 2004, lk I-7857, punkt 82).

( 62 ) Vt 2. veebruari 1989. aasta otsus kohtuasjas 94/87: komisjon vs. Saksamaa (EKL 1989, lk 175, punkt 12); eespool 19. joonealuses märkuses viidatud kohtuotsus Alcan Deutschland, punkt 24, ja eespool 21. joonealuses märkuses viidatud . aasta kohtuotsus komisjon vs. Saksamaa, punktid 32–34.

( 63 ) 5. oktoobri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-232/05: komisjon vs. Prantsusmaa (EKL 2006, lk I-10071, punkt 49).