Kohtuasi C‑423/10

Delphi Deutschland GmbH

versus

Hauptzollamt Düsseldorf

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Düsseldorf)

Ühine tollitariifistik – Kombineeritud nomenklatuur – Tariifne klassifitseerimine – Elektrilised ühendused – Alamrubriik 8536 69 – Pistikupesad ja pistikud

Kohtuotsuse kokkuvõte

Ühine tollitariifistik – Tariifirubriik – Metallist elektrilised ühendused, mis kujutavad endast ainult ühte osa hiljem toodetavatest pistikutest ja pistikupesadest ning mille puhul ei ole tagatud ühenduskoha isoleeritus

(Nõukogu määrus nr 2658/87, lisa I, komisjoni määrused nr 1810/2004, nr 1719/2005 ja nr 1549/2006)

Nõukogu määruse nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas, muudetud aastate 2005, 2006 ja 2007 osas vastavalt määrusega nr 1810/2004, määrusega nr 1719/2005 ja määrusega nr 1549/2006, sisalduva kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 8536 69 tuleb tõlgendada nii, et stantsitud metallist (vask, messing, terasplekk) valmistatud, isolatsioonita elektrilised ühendused nimetuse „terminals” all, mille raames eristatakse ühendusi „female terminals” (lamepistiku pesad) ja ühendusi „male terminals” (lamepistikud), ei ole sellest alamrubriigist välistatud selle tõttu, et need ei taga ühenduskoha isoleeritust või kujutavad endast ainult ühte osa hiljem toodetavatest pistikutest ja pistikupesadest, sest need elektrilised ühendused võimaldavad omavahel ühendada näiteks seadmeid, kaableid ja klemmiplaate ilma täiendavate meetmeteta, ühendades lihtsalt vastavad pistikud vastavate pistikupesadega.

(vt punkt 30 ja resolutsioon)

EUROOPA KOHTU OTSUS (kaheksas koda)

18. mai 2011( )

Ühine tollitariifistik – Kombineeritud nomenklatuur – Tariifne klassifitseerimine – Elektrilised ühendused – Alamrubriik 8536 69 – Pistikupesad ja pistikud

Kohtuasjas C‑423/10,

mille ese on ELTL artikli 267 alusel Finanzgericht Düsseldorfi (Saksamaa) 11. augusti 2010. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 27. augustil 2010, menetluses

Delphi Deutschland GmbH

versus

Hauptzollamt Düsseldorf

EUROOPA KOHUS (kaheksas koda),

koosseisus: koja esimees K. Schiemann, kohtunikud C. Toader ja A. Prechal (ettekandja),

kohtujurist: J. Mazák,

kohtusekretär: A. Calot Escobar,

arvestades kirjalikku menetlust,

arvestades kirjalikke märkusi, mille esitasid:

– Delphi Deutschland GmbH, esindaja: Rechtsanwalt L. Harings,

– Euroopa Komisjon, esindajad: L. Bouyon ja B.‑R. Killmann,

arvestades pärast kohtujuristi ärakuulamist tehtud otsust lahendada kohtuasi ilma kohtujuristi ettepanekuta,

on teinud järgmise

otsuse

1 Eelotsusetaotlus puudutab nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, lk 1, ELT eriväljaanne 02/02, lk 382) I lisas sisalduva kombineeritud nomenklatuuri (edaspidi „KN”) alamrubriigi 8536 69 tõlgendamist. Aastatel 2005, 2006 ja 2007 kehtis selle I lisa versioon, mis oli kehtestatud vastavalt komisjoni 7. septembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1810/2004 (ELT L 327, lk 1), komisjoni 27. oktoobri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1719/2005 (ELT L 286, lk 1) ja komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1549/2006 (ELT L 301, lk 1).

2 Taotlus esitati põhikohtuasja kaebuse esitaja Delphi Deutschland GmbH (edaspidi „Delphi Deutschland”) ja põhikohtuasja vastustaja Hauptzollamt Düsseldorfi (Düsseldorf kesktolliasutus), põhikohtuasja vastustaja, vahelises kohtuvaidluses elektriliste ühenduste tariifse klassifitseerimise üle.

Õiguslik raamistik

3 Määrusest nr 1810/2004 tulenevas versioonis KN‑i teises osas asub XVI jaotis „Masinad ja mehaanilised seadmed; elektriseadmed; nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud”.

4 Nimetatud XVI jaotisesse kuulub grupp 85 „Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus- ja taasesitusseadmed, telepildi ja ‑heli salvestus- ja taasesitusseadmed, nende osad ja tarvikud”. See grupp sisaldab eelkõige järgmisi alamrubriike:

„8536 Elektrilised lülitusseadmed, elektrilised katkestid ja kaitseseadmed vooluahelatele (näiteks lülitid, releed, sulavkaitsmed, liigpingepiirikud, pistikud, pistikupesad, lambipesad, harukarbid), pingele kuni 1000 V: […] – lambipesad, pistikud ja pistikupesad: 8536 61 – – lambipesad: […] 8536 69 – – muud: 8536 69 10 – – – koaksiaalkaablitele 8536 69 30 – – – trükilülitustele 8536 69 90 – – – muud”

5 Selles grupis on ka järgmised alamrubriigid;

„8536 90 – muud seadmed: […] 8536 90 10 – – ühendused ja kontaktelemendid juhtmetele ja kaablitele”

6 Käesoleva otsuse punktides 4 ja 5 esitatud alamrubriigid on samasugused määruste nr 1719/2005 ja 1549/2006 ning komisjoni 20. septembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1214/2007 (ELT L 286, lk 1) redaktsioonis.

7 Vastavalt määruse nr 2658/87 artikli 9 lõike 1 punkti a teisele taandele töötab komisjon välja KN‑i selgitavad märkused, mida ta avaldab regulaarselt Euroopa Liidu Teatajas. Need 28. oktoobril 2006 avaldatud selgitavad märkused (ELT C 50, lk 1), mis viitavad määruses nr 1810/2004 esitatud 2005. aasta KN‑i rubriikidele ja alamrubriikidele, ei sisalda ühtki selgitavat märkust alamrubriigi 8536 69 kohta.

8 Seevastu 30. mail 2008 avaldatud selgitavad märkused (ELT C 133, lk 1), mis käsitlevad 2008. aasta KN‑i, mis tuleneb määrusest nr 1214/2007, täpsustavad alamrubriikide 8536 69 10–8536 69 90 kohta järgmist:

„Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad elektromehaanilised pistikud ja pistikupesad, mis võimaldavad mitmesuguseid ühendusi, näiteks seadmete, kaablite ja klemmiplaatide vahel ilma täiendavate meetmeteta, ühendades lihtsalt vastavad pistikud vastavate pistikupesadega.

Ühendusseadmetel võib olla pistik või pistikupesa kummalgi poolel või pistik või pistikupesa ühel poolel ja muu kontaktelement teisel poolel (näiteks press-, klamber-, joodis- või kruviklemm).

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvad samuti pistikut ja pistikupesa sisaldavad pistikühendused. Pistikühenduse kontaktipooltel on kummalgi üks pistikupesa ja üks muu ühendusseade.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu ühendus- või kontaktelemendid, kus elektriühendus saadakse muude vahenditega (nt press-, kruvi-, joodis- või klamberterminalid). Need kuuluvad alamrubriiki 8536 90.”

Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus

9 Eelotsusetaotlusest nähtub, et Delphi Deutschland, kes on autotööstusele osade tootmisega tegelev ettevõtja, importis nimetuse „terminals” all elektrilisi ühendusi, mille raames ta eristas ühendusi „female terminals” (lamepistiku pesad) ja ühendusi „male terminals” (lamepistikud). Stantsitud metallist (vask, messing, terasplekk) valmistatud toodetel puudus isolatsioon. Need olid osalt transportimisega seotud põhjustel kinnitatud metallribadele, mille küljest tuli need enne kasutamist lahti lõigata.

10 Pistikühenduste edasiseks kasutamiseks tuleb pressimise teel nende külge ühendada vajalikud kaablid. Sel eesmärgil painutatakse pistikühenduse metallservad ümber kaabli otsa ja ühendatakse edasise pressimise teel kindlalt iga ühendusega. Selleks paigutatakse nii „female terminal” kui ka „male terminal” kumbki oma ühilduvasse plastkorpusesse („female connector” ja „male connector”). Pistikühendused fikseeritakse plastkorpusesse spetsiaalse plastmassist kinnitusdetaili abil. Suure osa plastkorpuste puhul fikseeritakse ka kaablid veel ühe spetsiaalse plastmassist kinnitusdetaili abil. Lisaks on võimalik tihendi lisamine kaabli ja korpuse vahele. Sellistesse plastkorpustesse kinnitatud kaableid on võimalik kiiresti ja kindlalt kokku ja lahti ühendada.

11 Kõnealuste pistikühenduste abil on võimalik kiiresti ja kindlalt luua ja katkestada elektriühendust kahe kaabli vahel, mille otstesse on pressimise teel ühendatud omavahel kokkusobivad „female terminal” ja „male terminal”. „Female terminal” on nimelt sellise kujuga, et „male terminal” läheb täielikult selle sisse, välja arvatud nende ühenduskohad kaabliga, ja moodustab kindla elektrit juhtiva ühenduse. Siiski saab sel viisil moodustatud elektrilist ühendust üldjuhul praktikas kasutada alles pärast seda, kui mõlemad pistikühendused on ka isoleeritud.

12 Delphi Deutschland deklareeris 7. detsembril 2007 Hauptzollamt Düsseldorfi alluvuses olevas lennujaama tolliasutuses tollimaksuvabalt vabasse ringlusse lubamiseks ühendused ja kontaktelemendid KN‑i alamrubriiki 8536 90 10 kuuluvatena.

13 Asjaomaseks kaubaks olid pistikud, mis koosnesid paralleelselt asetatud metallpulkadest, mille üks ots oli kullavärviline. Metallpulgad olid ette nähtud elektriühenduste loomiseks pingele kuni 1000 V ega olnud ette nähtud koaksiaalkaablitele, trükilülitustele ega õhusõidukitele.

14 Tehtud analüüsi põhjal leidis Hauptzollamt Düsseldorf, et asjaomane kaup tuleb klassifitseerida KN‑i alamrubriiki 8536 69 90. Sellest tulenevalt nõudis ta 2008. aasta 2. ja 20. mai ning 1. ja 30. augusti maksuotsustega tollimaksu tasumist kokku 112 823,62 euro suuruses summas.

15 Delphi Deutschland esitas selle otsuse peale vaide, mille Hauptzollamt Düsseldorf 28. mai 2009. aasta otsustega rahuldamata jättis.

16 Delphi Deutschlandi ja Hauptzollamt Düsseldorfi vahelist vaidlust lahendades tekkis Finanzgericht Düsseldorfil küsimus, kas KN‑i alamrubriik 8536 69 hõlmab ka põhikohtuasjas käsitletavaid ühendusi.

17 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab esiteks, et üksnes KN‑i alamrubriigi 8536 69 ja selle alamrubriigi alajaotuste – lambipesad, pistikud ja pistikupesad – saksakeelset teksti, mis kasutab sõna „Steckvorrichtungen”, vaadates on õige klassifitseerimine alamrubriiki 8536 69 90, kuna elektriühendus kahe kaabli vahel saavutatakse omavahel sobivate pistikühenduste ühendamise teel.

18 Teiseks tõdeb eelotsusetaotluse esitanud kohus, et inglis- ja prantsuskeelses tekstis on KN‑i alamrubriigis 8536 69 kasutatud vastavalt sõnu „plugs and sockets” ja „fiches et prises de courant” mis tähistavad pigem pistikuid ja pistikupesasid.

19 Sellised pistikud ja pistikupesad peavad üldjuhul tagama ühenduskoha isoleerituse, mida aga kõnealused pistikühendused ei taga. Lisaks kujutavad kõnealused pistikühendused endast ainult ühte osa hiljem põhikohtuasja kaebuse esitaja toodetavatest pistikutest ja pistikupesadest, kuigi iseenesest saab nende abil luua elektriühenduse lihtsalt pistiku pistikupessa ühendamise teel.

20 Leides, et vaidluse lahendamine eeldab KN‑i alamrubriigi 8536 69 tõlgendamist, otsustas Finanzgericht Düsseldorf menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:

„Kas [eelotsusetaotluses] täpsemalt kirjeldatud elektriühendused tuleb klassifitseerida [KN‑i] alamrubriiki 8536 69?”

Eelotsuse küsimus

21 Kõigepealt tuleb meenutada, et kui Euroopa Kohus on saanud eelotsusetaotluse tariifse klassifitseerimise küsimuses, on tema ülesanne kõnealuste toodete ise klassifitseerimise asemel pigem siseriiklikule kohtule nende kriteeriumide selgitamine, mille kohaldamine võimaldab viimasel need tooted õigesti KN‑i klassifitseerida, seda enam, et Euroopa Kohtul ei pruugi olla kogu vajalikku asjakohast teavet. Seega on eelotsusetaotluse esitanud kohus klassifitseerimisotsuse tegemiseks igal juhul paremas olukorras (28. oktoobri 2010. aasta otsus kohtuasjas C‑423/09: X, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punkt 14 ja seal viidatud kohtupraktika).

22 Eelotsusetaotluses esitatud selgituste põhjal, mis on esitatud eelkõige käesoleva otsuse punktis 19, tuleb olla seisukohal, et eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib sisuliselt seda, kas KN‑i alamrubriiki 8536 69 tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasjas käsitletavate taolised elektriühendused ei kuulu sellesse alamrubriiki, sest need ei taga ühenduskoha isoleeritust või kuna need kujutavad endast ainult ühte osa hiljem toodetavatest pistikutest ja pistikupesadest.

23 Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on õiguskindluse ning lihtsa järelkontrolli tagamiseks vajalik, et kaupade tariifse klassifitseerimise otsustavaks kriteeriumiks oleksid üldiselt kauba objektiivsed tunnused ning omadused selliselt, nagu need on kindlaks määratud KN‑i rubriigi ning jaotise või grupi märkuste sõnastuses (vt eelkõige eespool viidatud kohtuotsus X, punkt 15 ja seal viidatud kohtupraktika).

24 Euroopa Komisjoni väljatöötatud KN‑i selgitavad märkused ja Maailma Tolliorganisatsiooni väljatöötatud HS‑i selgitavad märkused aitavad oluliselt kaasa erinevate tariifirubriikide ulatuse tõlgendamisele, kuid need ei ole siiski õiguslikult siduvad (vt eelkõige eespool viidatud kohtuotsus X, punkt 16 ja seal viidatud kohtupraktika).

25 Tuleb tõdeda, et KN‑i alamrubriigi 8536 69 sõnastus on „muud”. Nagu siiski nähtub KN‑i alamrubriikidest 8536 61 ja 8536 69 ning neile eelnevast alajaotisest, käib KN‑i alamrubriik 8536 69 tegelikult kauba kohta, mis saksa keeles on „Steckvorrichtungen”, prantsuse keeles „fiches et prises de courant” ja inglise keeles „plugs and sockets”.

26 KN‑i alamrubriigi 8536 69 ulatuse tõlgendamisel tuleb arvestada lisaks selgitavate märkustega, kuigi need viitavad määruse nr 1214/2007 versioonis KN‑i alamrubriikidele 8536 69 10–8536 69 90. Kuna nende alamrubriikide sõnastus on identne KN‑i samade alamrubriikide sõnastusega määruste nr 1810/2004, nr 1719/2005 ja nr 1549/2006 versioonis, siis ei ole põhimõtteliselt vaja viimastena mainitud alamrubriike tõlgendada erinevalt esimesena mainitud alamrubriikidele selgitavate märkuste põhjal antud tõlgendusest

27 Selgitavatest märkustest KN‑i alamrubriikide 8536 69 10–8536 69 90 kohta ja eriti märkuste esimesest lõigust nähtub, et neid alamrubriike tuleb käsitada nii, et need hõlmavad elektromehaanilisi pistikuid ja pistikupesi, mis võimaldavad omavahel ühendada näiteks seadmeid, kaableid ja klemmiplaate ilma täiendavate meetmeteta, ühendades lihtsalt vastavad pistikud vastavate pistikupesadega.

28 Seega seisnevad KN‑i alamrubriiki 8536 69 kuuluva kauba objektiivsed tunnused ning omadused selle alamrubriigi sõnastuse põhjal ja selgitavatest märkustest kinnitust saades selles, et on võimalik moodustada elektriline ühendus spetsiifilisel moel, nimelt ühendades lihtsalt vastavad pistikud vastavate pistikupesadega ilma täiendavate meetmeteta.

29 Kui toode võimaldab seda teha, siis tuleb asuda seisukohale, et see kuulub KN‑i alamrubriiki 8536 69, ilma et iseenesest oleks oluline asjaolu, et seesama toode ei taga ühenduskoha isoleeritust või kujutab endast ainult ühte osa hiljem toodetavatest pistikutest ja pistikupesadest. Kuna selles alamrubriigis puudub mis tahes viide neile asjaoludele, siis tuleb selle põhjal teha järeldus, et need asjaolud ei mõjuta kauba tariifset klassifitseerimist (vt analoogia alusel 25. mai 1989. aasta otsus kohtuasjas 40/88: Weber, EKL 1989, lk 1395, punkt 16, ja eespool viidatud kohtuotsus X, punkt 34).

30 Seega tuleb esitatud küsimusele vastata, et aastate 2005, 2006 ja 2007 osas vastavalt määrustega nr 1810/2004, nr 1719/2005 ja nr 1549/2006 muudetud KN‑i alamrubriiki 8536 69 tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasjas käsitletavate taolised elektrilised ühendused ei ole sellest alamrubriigist välistatud selle tõttu, et need ei taga ühenduskoha isoleeritust või kujutavad endast ainult ühte osa hiljem toodetavatest pistikutest ja pistikupesadest, sest need elektrilised ühendused võimaldavad omavahel ühendada näiteks seadmeid, kaableid ja klemmiplaate ilma täiendavate meetmeteta, ühendades lihtsalt vastavad pistikud vastavate pistikupesadega.

Kohtukulud

31 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.

Esitatud põhjendustest lähtudes Euroopa Kohus (kaheksas koda) otsustab:

Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas, muudetud aastate 2005, 2006 ja 2007 osas vastavalt komisjoni 7. septembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1810/2004, komisjoni 27. oktoobri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1719/2005 ja komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1549/2006, sisalduva kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 8536 69 tuleb tõlgendada nii, et põhikohtuasjas käsitletavate taolised elektrilised ühendused ei ole sellest alamrubriigist välistatud selle tõttu, et need ei taga ühenduskoha isoleeritust või kujutavad endast ainult ühte osa hiljem toodetavatest pistikutest ja pistikupesadest, sest need elektrilised ühendused võimaldavad omavahel ühendada näiteks seadmeid, kaableid ja klemmiplaate ilma täiendavate meetmeteta, ühendades lihtsalt vastavad pistikud vastavate pistikupesadega.

Allkirjad