Kohtuasi C-438/05

International Transport Workers’ Federation

ja

Finnish Seamen’s Union

versus

Viking Line ABP ja OÜ Viking Line Eesti

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division))

„Meretransport — Asutamisõigus — Põhiõigused — Ühenduse sotsiaalpoliitika eesmärgid — Ametiühingu kollektiivne tegutsemine eraettevõtja vastu — Kollektiivleping, millega pannakse ettevõtja loobuma laeva registreerimisest teise liikmesriigi lipu alla”

Kohtujurist M. Poiares Maduro ettepanek, esitatud 23. mail 2007 I ‐ 10784

Euroopa Kohtu otsus (suurkoda), 11. detsember 2007 I ‐ 10806

Kohtuotsuse kokkuvõte

EÜ artiklit 43 tuleb tõlgendada nii, et põhimõtteliselt ei ole selle artikli kohaldamisalast välja arvatud ametiühingu või ametiühingute liidu kollektiivne tegevus eraettevõtja vastu, et ettevõtja sõlmiks kollektiivlepingu, mille sisu on selline, et paneb ta loobuma asutamisvabaduse kasutamisest. EÜ artikkel 43 ei reguleeri mitte ainult ametiasutuste tegevust, vaid laieneb ka muud laadi eeskirjadele, mille eesmärk on kollektiivselt reguleerida töösuhteid, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ja teenuste osutamist. Kuna töötingimusi reguleeritakse erinevates liikmesriikides mõnikord õigusnormidega ning mõnikord kollektiivlepingutega või muude aktidega, mida sõlmivad või võtavad vastu eraõiguslikud isikud, põhjustaks selles artiklis sätestatud keeldude puhul ametiasutuste aktidega piirdumine ohu, et nende kohaldamine võib tekitada ebavõrdsust. Kuna töötajate ametiühingute poolt kollektiivse tegevuse korraldamist tuleb pidada kuuluvaks õigusliku autonoomia piiresse, mis on ametiühingutel – mis ei ole avalik-õiguslikud isikud – eelkõige siseriiklikes seadustes tunnustatud ametiühinguvabaduse alusel, ja kuna kollektiivne tegevus on lahutamatult seotud kollektiivlepinguga, mille sõlmimist ametiühingud püüdlevad, kuulub niisugune kollektiivne tegevus põhimõtteliselt EÜ artikli 43 kohaldamisalasse. (vt punktid 33–37, 55, resolutiivosa punkt 1)

Kollektiivse tegutsemise õigust, kaasa arvatud streigiõigust tunnustatakse mitmes rahvusvahelises õigusaktis, mille koostamisel liikmesriigid on osalenud või millega nad on liitunud – näiteks Euroopa sotsiaalharta, mida on pealegi EÜ artiklis 136 otseselt mainitud, ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt 1948. aastal vastu võetud konventsioon nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta –, ning samuti tunnustatakse seda aktides, mille liikmesriigid on koostanud ühenduse tasandil või Euroopa Liidu raames, näiteks 1989. aastal vastu võetud ühenduse harta töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, mida on samuti mainitud EÜ artiklis 136, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta. Kuigi kollektiivse tegutsemise õigust, kaasa arvatud streigiõigust tuleb tunnustada kui põhiõigust, mis on lahutamatu osa ühenduse õiguse üldpõhimõtetest, mille järgimist Euroopa Kohus tagab, võib selle kasutamisele siiski seada piiranguid. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 28 kohaselt on see kaitstud vastavalt ühenduse õigusele ning siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele. Ehkki põhiõiguste kaitse on õigustatud huvi, mille tõttu võib ühenduse õigusest tulenevate kohustuste piiramine olla põhimõtteliselt õigustatud isegi selliste kohustuste puhul, mis tulenevad asutamislepinguga tagatud põhivabadustest, kuulub selliste õiguste kasutamine asutamislepingu sätete kohaldamisalasse ja tuleb sobitada nõuetega, mis tulenevad asutamislepinguga kaitstud õigustest, ning peab olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. Sellest järeldub, et kollektiivse tegutsemise õiguse põhiõiguslik olemus ei välista, et kollektiivne tegevus, mis on suunatud ettevõtja vastu, selleks et ettevõtja sõlmiks kollektiivlepingu, mille sisu on selline, et paneb ta loobuma asutamisvabaduse kasutamisest, kuulub EÜ artikli 43 kohaldamisalasse. (vt punktid 43–47)

EÜ artikkel 43 annab eraettevõtjale õigusi, millele saab ametiühingu või ametiühingute liidu vastu tugineda. Isikute vaba liikumise ja teenuste osutamise vabaduse takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel oleks ohustatud, kui riikide loodud tõkete kõrvaldamise muudaks olematuks takistused, mis tulenevad avaliku õigusega mittereguleeritud liitude või organisatsioonide õigusliku autonoomia teostamisest. Lisaks ei välista asjaolu, et mõni asutamislepingu säte on vormiliselt adresseeritud liikmesriikidele, seda, et see võib samal ajal anda õigusi ükskõik missugusele eraõiguslikule isikule, kes on huvitatud selles sättes kehtestatud kohustuste täitmisest, ning teiseks laieneb asutamislepingu kohustusliku sättega ette nähtud põhivabaduse kahjustamise keeld muu hulgas kõigile kokkulepetele, mille eesmärk on palgatöö kollektiivne reguleerimine. (vt punktid 57, 58, 66, resolutiivosa punkt 2)