ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Kaupade vaba liikumine – Koguselised piirangud – Samaväärse mõjuga meetmed – Siseriiklikud õigusaktid, mis seavad toiduainete, millele on lisatud vitamiine või mineraalaineid, müügi eelduseks elanikkonna toitainevajaduse esinemise – Lubamatus – Õigustatus – Rahvatervise kaitse – Puudumine – Proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine

(EÜ asutamislepingu artiklid 30 ja 36 (muudetuna EÜ artiklid 28 ja 30))

Summary

Kui liikmesriik rakendab haldustava, mille kohaselt teistes liikmesriikides seaduslikult valmistatud ja müüdud A-vitamiiniga (retinoidid), D-vitamiiniga, foolhappega, seleeniga, vasega ja tsingiga rikastatud igapäevaselt tarbitavaid toiduaineid, kui need ei ole siseriiklike õigusaktide mõttes asendustooted või taastatud toiduained, võib selle liikmesriigi territooriumil turustada vaid juhul, kui see rikastamine vastab selle liikmesriigi elanikkonna toitainevajadusele, kui kõigele lisaks ei kontrollita, kas neid rikastatud toiduaineid saab asendada juba turustatavate toiduainetega, mille puhul nende samade ainete lisamine on kohustuslik, siis rikub see liikmesriik EÜ asutamislepingu artiklist 30 (muudetuna EÜ artikkel 28) tulenevaid kohustusi.

Kuigi ühenduse õigus ei välista seda, et liikmesriikide õigusaktides keelatakse ettevaatusprintsiipi kohaldades toiduainete turustamine ilma eelneva loata, kui neile toiduainetele on lisatud muid toitaineid kui need, mille lisamine on nende õigusaktide kohaselt lubatud, kuna liikmesriigi ülesanne on – kui ühtlustamist ei ole toimunud ja kuivõrd tänapäevastes teadusuuringutes valitseb ebakindlus – otsustada tervise ja elu kaitse soovitava taseme üle, tuleb sellist kaalutlusõigust alati kasutada proportsionaalsuse põhimõttest lähtudes. Lisaks on siseriiklike ametiasutuste kohustuseks tõendada vastavatel juhtumitel siseriiklikest toitumisharjumustest lähtudes ja rahvusvaheliste teadusuuringute tulemusi arvesse võttes, et nende õigusnormid on vajalikud rahvatervise kaitse tagamiseks ning eriti seda, et kõnealuste toodete turustamine kujutab tegelikku ohtu rahvatervisele.

Neil tingimustel ei võimalda asjaomase liikmesriigi haldustavast tulenev süstemaatiline rikastatud toiduainete turustamise keeld järgida rahvatervisele tegeliku ohu määratlemise ja hindamise osas ühenduse õigust, mis eeldab üksikjuhtumi kaupa süvaanalüüsi mõjudest, mis sellele toiduainele kõnealuste vitamiinide ja mineraalainete lisamisega võivad kaasneda.

(vt. punktid 42, 44, 46–47, 63, 70 ja resolutiivosa.)
Keywords

Summary



Keywords

Rahvusvahelised lepingud – Ühenduste ja Bulgaaria, ühenduste ja Poola ning ühenduste ja Slovakkia vahelised assotsiatsioonilepingud – Asutamisõigus – Liikmesriigi õigusnormid, mis näevad ette eelkontrollisüsteemi, mille puhul seatakse sellesse riiki ettevõtluse eesmärgil sisenemise tingimuseks päritoluriigis saadud tähtajaline elamisluba – Ettevõtluse eesmärgil esitatud elamisloataotluste rahuldamata jätmine edasise läbivaatamiseta juhul, kui selline luba puudub – Lubatavus – Tingimused

(Ühenduste ja Bulgaaria vaheline assotsiatsioonileping, artikli 45 lõige 1 ja artikli 59 lõige 1; ühenduste ja Poola vaheline assotsiatsioonileping, artikli 44 lõige 3 ja artikli 58 lõige 1; ühenduste ja Slovakkia vaheline assotsiatsioonileping, artikli 45 lõige 3 ja artikli 59 lõige 1)

Summary

Ühenduste ja Bulgaaria vahelise assotsiatsioonilepingu artikli 45 lõikega 1 koostoimes artikli 59 lõikega 1 ning ühenduste ja Poola vahelise assotsiatsioonilepingu artikli 44 lõikega 3 koostoimes artikli 58 lõikega 1 ning ühenduste ja Slovakkia vahelise assotsiatsioonilepingu artikli 45 lõike 3 koostoimes artikli 59 lõikega 1 ei ole põhimõtteliselt vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis hõlmavad eelkontrollisüsteemi, mille puhul seatakse kõnealusesse riiki füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise eesmärgil sisenemise tingimuseks, et kõnealuse liikmesriigi diplomaatiline esindus või konsulaat on riigis, kust asjaomane isik pärineb või alaliselt elab, andnud tähtajalise elamisloa. Niisugune kord võib kehtiva korra kohaselt seada kõnealuste lubade andmise tingimuseks selle, et asjaomane isik tõendab, et ta tõesti kavatseb hakata füüsilisest isikust ettevõtjaks, olemata samal ajal palgatöötaja, ei taotle sotsiaalse iseloomuga toetusi ning et tal on alguses piisavalt rahalisi vahendeid tegutsemaks füüsilisest isikust ettevõtjana ja arvestatavad eduvõimalused. Niisugune eelnevalt antavate elamislubade kord peab siiski tuginema lihtsalt ligipääsetavale menetlussüsteemile, mille puhul suudetakse asjaomasele isikule tagada, et nende taotlust käsitletakse mõistliku aja jooksul ja objektiivselt ning et loa võimaliku andmata jätmise peale saab kaevata kohtusse.

Nimetatud assotsiatsioonilepingu sätteid tuleb tõlgendada nii, et need ei välista põhimõtteliselt ka seda, et niisugused siseriiklikud õigusaktid sätestavad, et vastuvõtva liikmesriigi pädevad ametiasutused jätavad selle riigi territooriumil nimetatud assotsiatsioonilepingute kohaselt ettevõtluse eesmärgil esitatud elamisloataotluse rahuldamata, kui taotlejal puudub nimetatud õigusaktides nõutud tähtajaline elamisluba.

Siinkohal ei ole tähtsust sellel, et taotleja väidab end ilmselgelt täitvat tähtajalise elamisloa ja füüsilisest isikust ettevõtja elamisloa andmise olulisi tingimusi, ega sellel, et kõnealune taotleja elab vastuvõtvas liikmesriigis taotluse esitamise ajal seaduslikult muul alusel, kui ilmneb, et ta ei vasta kindlatele tingimustele, mis on seotud tema lubamisega sellesse liikmesriiki ja eriti tema riigis viibimise lubatud kestusega.

(vt punkt 39, resolutiivosa punktid 1–3)
Keywords

Summary



Keywords

Sotsiaalpoliitika – Mees- ja naistöötajad – Töö saamine ja töötingimused – Võrdne kohtlemine – Kollektiivleping, mis näeb nõutud tööstaaži täitumisel ette kõrgemale palgaastmele üleviimise – Rasedus- ja sünnituspuhkuse perioodide arvesse võtmine – Endise Saksa Demokraatliku Vabariigi õiguse alusel võetud sünnituspuhkuse täies mahus arvestamata jätmine selle kestuse tõttu – Lubamatus

(Nõukogu direktiiv 76/207)

Summary

Direktiiviga 76/207 meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega on vastuolus see, kui kollektiivleping välistab kõrgemale palgaastmele üleviimiseks nõutava tööstaaži hulka arvestamisest sellise osa endise Saksa Demokraatliku Vabariigi õiguse alusel võetud naistöötaja sünnituspuhkusest, mis ületab nimetatud kollektiivlepingus viidatud Saksamaa Liitvabariigi õigusega ettenähtud kaitseperioodi tingimusel, et mõlema puhkuse eesmärgid ja otstarve vastavad nimetatud direktiivi artikli 2 lõikes 3 sätestatud naiste kaitse eesmärgile seoses raseduse ja sünnitusega.

(vt punkt 59 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Keskkond – Jäätmete kõrvaldamine – Direktiiv 75/442, muudetud direktiiviga 91/156 – Artikli 4 esimene lõik – Liikmesriikide kohustus tagada jäätmete kõrvaldamine – Ulatus – Võetavate meetmete vajalikkuse hindamine – Kaalutlusruum – Piirid

(Nõukogu direktiivi 75/442, muudetud direktiiviga 91/156, artikli 4 esimene lõik)

Summary

Kuigi direktiivi 75/442 jäätmete kohta, muudetud direktiiviga 91/156, artikli 4 esimene lõik ei selgita lähemalt meetmete konkreetset sisu, mis tuleb võtta selleks, et tagada jäätmete kõrvaldamine viisil, mis ei sea ohtu inimeste tervist ja ei kahjusta keskkonda, on see siiski saavutatava eesmärgi osas liikmesriikidele siduv, jättes samas viimastele kaalutlusõiguse taoliste meetmete vajalikkuse hindamiseks.

Seega ei saa asjaolust, et olukord ei vasta direktiivi 75/442 selle muudetud kujul artikli 4 esimeses lõigus sätestatud eesmärkidele, otseselt järeldada, et asjaomane liikmesriik on tingimata jätnud täitmata kõnealuse sättega ettenähtud kohustused. Juhul kui taoline olukord siiski edasi kestab ja põhjustab pikema ajavahemiku jooksul keskkonnaseisundi märkimisväärset halvenemist, ilma et pädevad ametiasutused asjasse sekkuksid, võib see viidata kõnealuse sättega liikmesriigile antud kaalutlusõiguse piiride ületamisele.

(vt punktid 21−22)
Keywords

Summary



Keywords

1. Keskkond – Jäätmed – Direktiiv 75/442, muudetud direktiiviga 91/156 – Mõiste – Aine, mis kõrvaldatakse kasutuselt – Kõrvaldamisele või taaskasutamisele määramine IIA ja IIB lisade tähenduses – Ebapiisavus

(Nõukogu direktiiv 75/442, muudetud direktiiviga 91/156, artikli 1 punkti a esimene lõik ning lisad IIA ja IIB)

2. Keskkond – Jäätmed – Direktiiv 75/442, muudetud direktiiviga 91/156 – Mõiste – Korduskasutatavate tootmis- või tarbimisjääkide hõlmamise võimalus

(Nõukogu direktiiv 75/442, muudetud direktiiviga 91/156, artikli 1 punkti a esimene lõik)

Summary

1. Direktiivi 75/442 jäätmete kohta, muudetud nõukogu direktiiviga 91/156 ja otsusega 96/350, artikli 1 punkti a esimeses lõigus toodud jäätme määratlust ei või tõlgendada nii, et see viitab ammendavalt ainetele või asjadele, mis on suunatud või määratud nimetatud direktiivi IIA ja IIB lisades või samaväärsetes nimistutes sätestatud kõrvaldamisele või taaskasutamisele või mida valdaja kavatseb kasutuselt kõrvaldada või on kohustatud kõrvaldama.

(vt punkt 40, resolutiivosa punkt 1)

2. Jäätme mõistet direktiivi 75/442 jäätmete kohta, muudetud direktiiviga 91/156 ja otsusega 96/350, artikli 1 punkti a esimese lõigu tähenduses ei või tõlgendada selliselt, et selle mõiste alt on välja jäetud kõik tootmis- või tarbimisjäägid, mida võib korduskasutada või korduskasutatakse tootmis- või tarbimistsükli käigus, kas eelneva töötlemiseta ja keskkonda kahjustamata või pärast eelnevat töötlemist, ilma et selleks oleks vaja mõnda taaskasutamistoimingut nimetatud direktiivi IIB lisa tähenduses.

(vt punkt 53, resolutiivosa punkt 2)
Keywords

Summary



Keywords

Põllumajandus – Õigusaktide ühtlustamine – Registreeritud hobuslaste tõuraamatuid pidavate või asutavate organisatsioonide ja ühingute tunnustamise kriteeriumid – Otsus 92/353 – Liikmesriigi ametiasutuste õigus tunnustamisest keelduda – Olemasoleva organisatsiooni või ühingu subjektiivne õigus nõuda nimetatud ametiasutustelt uue ühingu või organisatsiooni tunnustamisest keeldumist – Puudumine

(Komisjoni otsus 92/353, artikli 2 lõike 2 esimene taane)

Summary

Otsuse 92/353, milles sätestatakse registreeritud hobuslaste tõuraamatuid pidavate või asutavate organisatsioonide ja ühingute tunnustamise kriteeriumid, artikli 2 lõike 2 esimese taane sätestab, et liikmesriigi pädevad ametiasutused võivad uue organisatsiooni või ühingu tunnustamisest keelduda, kui see ohustab tõu säilimist või kahjustab olemasoleva organisatsiooni või ühingu tegevust või tõuparandus- või selektsiooniprogrammi. Nimetatud artiklit ei saa tõlgendada selliselt, et sellega antakse viimati nimetatud ühingule või organisatsioonile subjektiivne õigus nõuda asjaomastelt pädevatelt ametiasutustelt, et nad keelduksid uue ühingu või organisatsiooni taotletud heakskiitmisest, kui on tõendatud nimetatud sättega ette nähtud ühe või mitme asjaolu esinemine. Kui selline tõlgendus oleks vastuvõetav, võetaks sellega ära kaalutlusõigus, mida nimetatud otsusega on tahetud liikmesriikide pädevatele ametiasutustele jätta.

Sellises olukorras ei ole liikmesriigi õigusnormid, millega olemasolevad ühingud ja organisatsioonid, kes on esitanud uue ühingu või organisatsiooni tunnustamise osas vastuväiteid, jäetakse ilma õiguskaitsevahenditest liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt vastu võetud tunnustamisotsuste vaidlustamiseks, ei ole vastuolus ühenduse õigusega.

(vt punktid 35–37 ja punkt 40, resolutiivosa punktid 1 ja 2)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Andmebaaside õiguskaitse – Direktiiv 96/9 – Andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks tehtud investeeringu mõiste – Jalgpalli võistluskalendrite väljatöötamiseks kulutatud vahendid – Välistamine

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/9, artikli 7 lõige 1)

Summary

Andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõistet direktiivi 96/9 andmebaaside õiguskaitse kohta artikli 7 lõike 1 tähenduses peab mõistma kui andmebaasi koostamiseks tehtud investeeringut. See mõiste määratleb ka vahendeid, mida on kasutatud olemasoleva materjali väljaotsimiseks ja selle koondamiseks nimetatud andmebaasi, kuid ei hõlma vahendeid, mida on kasutatud andmebaasi sisu koostisosade loomiseks.

Jalgpalli võistlussarja korraldamiseks koostatud kohtumiste kalendri koostamise vahendid ei hõlma selliseid investeeringuid, mis on tehtud võistlussarja erinevate kohtumiste kuupäevade, kellaaegade ning kohtuvate võistkondade kindlakstegemiseks. Lisaks sellele ei nõua jalgpalli võistluskalendri andmete kogumine nendelt profiliigadelt, kes on nende andmete loomisesse vahetult kaasatud, erilist pingutust. Vahendeid, mida on kasutatud kalendri andmete kontrollimiseks või esitamiseks, ei saa pidada eraldiseisvaks oluliseks investeeringuks kalendris sisalduvate andmete loomise investeeringust.

(vt punktid 33 ja 34, 41 ja 42, 44–46, 49 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Sotsiaalpoliitika – Õigusaktide ühtlustamine – Äriühingute üleminek – Töötajate õiguste kaitse – Direktiiv 77/187 – Eraõigusliku juriidilise isiku tegevuste ülevõtmine riigi poolt – Riigi võimalus järgida avalikku teenistust reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme – Palga oluline vähendamine – Töötingimuste oluline muutus – Töölepingu lõpetamine, mille eest peetakse vastutavaks tööandjat

(Nõukogu direktiiv 77/187, artikli 1 lõige 1 ja artikli 4 lõige 2)

Summary

Direktiivi 77/187 liikmesriikide nende seaduste ühtlustamise kohta, mis käsitlevad töötajate õiguste kaitset äriühingute, ettevõtete või nende osade üleminekul, tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole põhimõtteliselt vastuolus, kui ettevõtte ülemineku korral eraõiguslikult juriidiliselt isikult riigile vähendab riik kui uus tööandja asjaomaste töötajate palka, et järgida avalikku teenistust reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme. Kuid kõnealuseid õigusnorme kohaldama ja tõlgendama pädevad ametiasutused on kohustatud seda tehes arvestama võimalikult suurel määral nimetatud direktiivi eesmärki, võttes eelkõige arvesse töötaja staaži, juhul kui riigiteenistujate olukorda reguleerivad siseriiklikud õigusnormid arvestavad riigiteenistuja staaži tema palga arvutamiseks. Kui sellise arvutuse tulemusel töötaja palk oluliselt väheneb, on tegemist töötingimuste olulise muutusega üleminekust mõjutatud töötajate kahjuks, ning kui tööleping sellepärast lõpetatakse, tuleb direktiivi 77/187 artikli 4 lõike 2 kohaselt pidada töölepingu lõpetamise eest vastutavaks tööandjat.

(vt punt 35 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Väited – Võimu kuritarvitamine – Mõiste

2. Apellatsioonkaebus – Väited – Faktiliste asjaolude ebaõige hindamine – Vastuvõetamatus – Tõendite hindamise kontroll Euroopa Kohtus – Välistamine, välja arvatud tõendite tähenduse moonutamise korral

(EÜ artikkel 225; Euroopa Kohtu põhikiri, artikli 58 esimene lõik)

3. Apellatsioonkaebus – Väited – Esmakordselt apellatsioonkaebuse raames esitatud väide – Vastuvõetamatus

(Euroopa Kohtu põhikiri, artikkel 58)

Summary

1. Akt on võimu kuritarvitamise tõttu tühine ainult juhul, kui objektiivsetest, asjakohastest ja järjepidevatest tõenditest nähtub, et see on vastu võetud ainult või peamiselt muu eesmärgi saavutamiseks kui selles avaldatud eesmärgid.

(vt punkt 44)

2. Faktiliste asjaolude hindamine ei kujuta endast – välja arvatud Esimese Astme Kohtule esitatud tõendite tähenduse moonutamise korral – apellatsioonimenetluses Euroopa Kohtu kontrollile alluvat õigusküsimust.

(vt punkt 46)

3. Kui poolel oleks õigus esitada esmakordselt Euroopa Kohtus väiteid, mida ta ei ole esitanud Esimese Astme Kohtus, oleks tal õigus Esimese Astme Kohtus arutatud asjaga võrreldes laiendada kohtuasja ulatust Euroopa Kohtus, kellel on apellatsioonimenetluses piiratud pädevus. Apellatsioonimenetluses piirdub Euroopa Kohtu pädevus Esimese Astme Kohtus arutatud väidetele antud õigusliku hinnangu kontrollimisega.

(vt punkt 60)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Andmebaaside õiguskaitse – Direktiiv 96/9 – Andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks tehtud investeeringu mõiste – Jalgpalli võistluskalendrite väljatöötamiseks kulutatud vahendid – Välistamine

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/9, artikli 7 lõige 1)

Summary

Andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõistet direktiivi 96/9 andmebaaside õiguskaitse kohta artikli 7 lõike 1 tähenduses peab mõistma kui andmebaasi koostamiseks tehtud investeeringut. See mõiste määratleb ka vahendeid, mida on kasutatud olemasoleva materjali väljaotsimiseks ja selle koondamiseks nimetatud andmebaasi, kuid ei hõlma vahendeid, mida on kasutatud andmebaasi sisu koostisosade loomiseks.

Jalgpalli võistlussarja korraldamiseks koostatud kohtumiste kalendri koostamise vahendid ei hõlma selliseid investeeringuid, mis on tehtud võistlussarja erinevate kohtumiste kuupäevade, kellaaegade ning kohtuvate võistkondade kindlakstegemiseks. Lisaks sellele ei nõua jalgpalli võistluskalendri andmete kogumine nendelt profiliigadelt, kes on nende andmete loomisesse vahetult kaasatud, erilist pingutust. Vahendeid, mida on kasutatud kalendri andmete kontrollimiseks või esitamiseks, ei saa pidada eraldiseisvaks oluliseks investeeringuks kalendris sisalduvate andmete loomise investeeringust.

(vt punktid 23 ja 24, 31, 33–35, 37 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Riigiabi – Ebaseadusliku abi tagasinõudmine – Abi andmine asutamislepingu artiklis 93 (nüüd EÜ artikkel 88) sätestatud menetluskorda rikkudes – Abisaajatel tekkida võiv õiguspärane ootus – Kaitse – Tingimused ja piirid

(EÜ asutamislepingu artikli 93 lõige 3 (nüüd EÜ artikli 88 lõige 3))

2. Apellatsioonkaebus – Väited – Esmakordselt apellatsioonkaebuse raames esitatud väide – Vastuvõetamatus

(Euroopa Kohtu põhikirja artikkel 58)

Summary

1. Pidades silmas asutamislepingu artikli 93 (nüüd EÜ artikkel 88) kohast riigiabi kohustuslikku kontrollimist komisjoni poolt, võivad abi saavad ettevõtjad reeglina toetuda õiguspärasele ootusele ainult siis, kui abi anti nimetatud artiklis sätestatud menetlust järgides seaduspäraselt, ning hoolas ettevõtja peab suutma tavaliselt kindlaks teha, et kõnesolevat menetlust järgitakse. Kui abi antakse ilma komisjoni eelneva teavitamiseta, mis on asutamislepingu artikli 93 lõike 3 kohaselt ebaseaduslik, ei saa abisaajal sel momendil olla õiguspärast ootust, et kõnealust abi antakse seaduspäraselt.

(vt punktid 44−45)

Kui menetluspoolel lubataks toetuda Euroopa Kohtus esmakordselt väitele, mida pool ei esitanud Esimese Astme Kohtus, antaks talle õigus pöörduda Euroopa Kohtusse, mille pädevus on apellatsioonkaebuse üle otsustamisel piiratud, ulatuslikuma kohtuvaidlusega võrreldes Esimese Astme Kohtus arutlusel olnuga. Seega piirdub Euroopa Kohtu pädevus apellatsioonkaebuse puhul Esimese Astme Kohtule esitatud väidetele antud õigusliku hinnangu läbivaatamisega.

(vt punkt 59)
Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Andmebaaside õiguskaitse – Direktiiv 96/9 – Andmebaasi mõiste – Jalgpalli võistluskalendrid – Hõlmamine

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/9, artikli 1 lõige 2)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Andmebaaside õiguskaitse – Direktiiv 96/9 – Andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks tehtud investeeringu mõiste – Jalgpalli võistluskalendrite väljatöötamiseks kulutatud vahendid – Välistamine

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/9, artikli 7 lõige 1)

Summary

1. Andmebaasi mõiste direktiivi 96/09 andmebaaside õiguskaitse kohta artikli 1 lõike 2 tähenduses hõlmab igasuguseid süstemaatiliselt või metoodiliselt korrastatud iseseisvate teoste, andmete või muu materjali kogusid, mille koostisosad on individuaalselt kättesaadavad.

Jalgpalli võistluskalender on andmebaas direktiivi artikli 1 lõike 2 tähenduses. Ühelt poolt on andmetel jalgpallivõistluse kuupäeva, kellaaja ning kohtuvate meeskondade nimede kohta kogumina iseseisev informatiivne väärtus osas, milles see annab kolmandatele isikutele asjakohast teavet asjaomase võistluse kohta. Teiselt poolt vastab kalendri kujul esitatud andmete kogu nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 2 tingimustele kogu süstemaatilise või metoodilise korrastatuse ning teabeelementide individuaalse kättesaadavuse osas.

(vt punktid 32–36, 53 ja resolutiivosa)

2. Andmebaasi sisu kogumiseks tehtud investeeringu mõistet direktiivi 96/9 andmebaaside õiguskaitse kohta artikli 7 lõike 1 tähenduses peab mõistma kui andmebaasi koostamiseks tehtud investeeringut. See mõiste määratleb ka vahendeid, mida on kasutatud olemasoleva materjali väljaotsimiseks ja selle koondamiseks nimetatud andmebaasi, kuid ei hõlma vahendeid, mida on kasutatud andmebaasi sisu koostisosade loomiseks.

Jalgpalli võistlussarja korraldamiseks koostatud kohtumiste kalendri koostamise vahendid ei hõlma selliseid investeeringuid, mis on tehtud võistlussarja erinevate kohtumiste kuupäevade, kellaaegade ning kohtuvate võistkondade määramiseks. Lisaks sellele ei nõua jalgpalli võistluskalendri andmete kogumine nendelt profiliigadelt, kes on nende andmete loomisesse vahetult kaasatud, erilist pingutust. Vahendeid, mida on kasutatud kalendri andmete kontrollimiseks või esitamiseks, ei saa pidada eraldiseisvaks oluliseks investeeringuks kalendris sisalduvate andmete loomise investeeringust.

(vt punktid 39 ja 40, 47, 49–51, 53 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse õigus – Põhimõtted – Tagasiulatuva jõu puudumine – Erandid – Tingimused – Tagasiulatuva jõu vajalikkus üldisest huvist lähtudes – Huvitatud isikute õiguspärase ootuse põhimõtte arvestamine

2. Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Sisendkäibemaksu mahaarvamine – Seadusemuudatus, mille eesmärk on võidelda maksuskeemidega ja taaskehtestada maksuvabastus kinnisvaraga seotud majandustehingule, mis varem oli käibemaksuga maksustatav ning mis toob kaasa maksu korrigeerimise – Tagasiulatuv jõud – Lubatavus seoses õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõtetega – Tingimused

Summary

1. Kuigi üldreeglina on ühenduse õigusakti ajalise kehtivuse alguse määramine akti avaldamisele eelnenud ajale õiguskindluse põhimõttega vastuolus, võib see erandjuhul olla teisiti, kui üldine huvi seda nõuab ja kui huvitatud isikute õiguspäraseid ootusi on nõuetekohaselt arvestatud.

Sama põhimõtet peab arvestama ka siseriiklik seadusandja, kui ta võtab vastu seaduse ühenduse õiguse kohta.

(vt punktid 33 ja 34)

2. Õiguspärase ootuse ja õiguskindluse põhimõtetega ei ole vastuolus see, kui liikmesriik annab erandkorras ning selleks, et vältida seadusloome menetluse jooksul käibemaksu vähendamisele suunatud maksuskeemide kasutamist, mille vastu võitlemiseks on muutmise seadus ette nähtud, sellele seadusele tagasiulatuva jõu, kui eelkõige on majandustegevuses osalejatele, kes teostavad seaduses nimetatud majandustehinguid, selle seaduse eelolevast vastuvõtmisest ning ettenähtavast tagasiulatuvast jõust ette teatatud selliselt, et nad mõistaksid ettenähtava seadusemuudatuse tagajärgi nende poolt teostatavate tehingutele.

Juhul kui see seadus vabastab maksust kinnisvaraga seotud majandustehingu, mis varem oli käibemaksuga maksustatav, võib see kaasa tuua käibemaksu sellise korrigeerimise tühistamise, mis toimus kinnisvara tarne eest tasutud käibemaksu mahaarvamise õiguse kasutamise tulemusel, kui kinnisvaraga tehtud tehingut käsitleti sel ajal maksustatava tehinguna.

(vt punkt 45 ja resolutiivosa)