Lisaks sellele tuleneb ühise seisukoha 2001/931 artikli 1 lõikes 4 sisalduvast viitest pädeva ametiasutuse võetud siseriiklikule otsusele ning seal „täpsete andmete” ning „arvestatavate ja usaldusväärsete tõendite või vihjete” nimetamisest, et selle eesmärk on kaitsta asjaomaseid isikuid, tagades, et nad kantakse terroriaktides osalevate isikute, rühmituste ja üksuste loetellu vaid arvestatava faktilise aluse olemasolul, ning et selle ühise seisukohaga taotletakse selle eesmärgi saavutamist, nähes ette siseriikliku asutuse tehtud otsuse nõude. Asjaomaste isikute sellist kaitset ei sea aga kahtluse alla see, kui siseriikliku asutuse otsus ei ole tehtud mitte sellise menetluse raames, mille eesmärk on kriminaalkorras karistamine, vaid sellise menetluse raames, mille ese on ennetavat laadi meetmed. Selline kaitse on tagatud ka siis, kui siseriikliku asutuse tehtud otsus ei ole see otsus, millega alustatakse uurimist, vaid see otsus, millega tehakse järeldused uurimise alusel, kohaldades asjaomase isiku suhtes ennetavat meedet, ilma et tegu oleks kriminaalkorras süüdimõistmisega. Sellist järeldust kinnitab asjaolu, et terroriaktides osalevate isikute, rühmituste ja üksuste loetellu kandmise aluseks võib olla ka ÜRO Julgeolekunõukogu määratud sanktsioon. Nimelt, kuivõrd sellised sanktsioonid ei ole üldreeglina kriminaalkaristused, on selline rahaliste vahendite külmutamine, nagu nähti ette siseriikliku otsusega, täiesti võrreldav kõnealuse Julgeolekunõukogu määratud sanktsiooniga.

Ühise seisukoha 2001/931 terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta artikli 1 lõike 4 sõnastus viitab siseriikliku asutuse tehtud otsusele, kui ta nõuab asjakohases toimikus sisalduvate täpsete andmete või tõendite olemasolu, millest nähtub, et selline otsus on tehtud. Ühise seisukoha 2001/931 artikli 1 lõike 6 sõnastusest aga ei tulene, et lisaks sellele nõudele peab varem tehtud otsus olema tingimata kehtiv või omama õiguslikke tagajärgi hetkel, mil nõukogu otsustab teatava isiku kõnealuse ühise seisukoha lisas äratoodud loetellu edasi jätta. Lisaks sellele tuleb arvesse võtta ülesannet, mis on sellisel viitel arvestatavate ja usaldusväärsete tõendite või vihjete alusel võetud siseriiklikule otsusele ja mille eesmärk on tagada, et nõukogu otsus võetakse vastu piisaval faktilisel alusel, mis võimaldab nõukogul tuvastada ohu olemasolu, et asjaomane isik jätkab takistavate meetmete võtmata jätmisel osalemist terroriaktides. Neil asjaoludel on teatava isiku kõnealusesse loetellu edasi jätmise küsimuse uurimisel olulise tähtsusega see, kas pärast selle isiku nime kõnealusesse loetellu kandmist või loetelu viimast läbivaatamist on faktilised asjaolud muutunud nii, et nende alusel ei saa enam teha sama järeldust kõnealuse isiku osalemise kohta terroriaktides.

Kui siseriikliku otsuse kehtetuks tunnistamise aluseks ei ole aga sugugi mitte selliste uute asjaolude või tõendite ilmnemine, mis osutaksid sellele, et isik, kelle rahalised vahendid külmutati, ei osale enam terroriaktide rahastamises, või pädevate siseriiklike ametiasutuste hinnangu muutumine sellise osalemise kohta, vaid selle ainus põhjus on eesmärk vältida, et rahaliste vahendite külmutamise siseriiklik meede ja liidu tasandil ette nähtud rahaliste vahendite külmutamise meede kattuks, ei ole kehtetuks tunnistamine piisav selleks, et muuta isiku edasi jätmine kõnealusesse loetellu kokkusobimatuks ühise seisukoha 2001/93 artikli 1 lõigetega 4 ja 6.

(vt punktid 79–84 ja 89)