2.Teine väide, et ELTL artikli 107 lõiget 1 on riigiabi mõiste osas valesti tõlg endatud.
—Selle väite põhjendusek s väidab Kreeka Vabar iik, et kõnealusel meetmel puudub majanduslik eelis ja see pole 
valikuline ning kostja ei märkinud korrektselt kõnealuse meetme referentssüsteemi, ei hinnanud õiguslikke ja faktilisi 
oluk ordi, mis oluliselt erinevad ettevõtjat e puhul, kes teguts evad avaliku sektori taristuprojektide valdk onnas sellise 
kontsessioonilepingu alusel, millel on sama ese, mistõttu rikkus kostja kõnealuse meetme alusek s olevaid üldise 
maksusüsteemi üldpõhimõtt eid.
3.Kolmas väide, et kõnealust riigiabi puuduta v põhjendus on ekslik, puudulik ja vasturääkiv .
—Selle väite põhjenduseks väidab Kreeka Vabar iik, et põhjendus on ekslik, puudulik ja vasturääkiv järgmist 
puuduta vas: a) abi andmine riiklike st vahendite st, b) valikulist e eeliste esinemine, c) võrdlemine sarnaste maksualaste 
sätetega, mis käsitlevad kontsessioonilepinguid avaliku sekt ori taristuprojektide valdk onnas, mille komisjon on 
heaks kiitnud, ning d) konkurentsi moonutamine ja liikmesr iikide vahelise kaubanduse kahjustamine.
4.Neljas väide, et ELTL artikli 107 lõiget 3 on valesti tõlgendatud osas, mis puudutab abi kokkusobivust ühistur uga.
—Selle väite põhjenduseks väidab Kreeka Vabar iik, et kostja on valesti hinnanud regionaalse kokkusobiva abi ning 
ühist e huvide eesmärgi saavutamiseks vaja liku ja propor tsionaalse abi olemasolu.
5.Viies väide, et abi on valesti kvalifitseer itud ja on rikutud liidu õiguse üldpõhimõtt eid tagasinõudmise valdk onnas.
—Selle väite põhjenduseks väidab Kreeka Vabar iik, et kostja on valinud abi kvalifitseer imiseks vale meetodi ja rikkunud 
võrdse kohtlemise põhimõtet.
22. juunil 2015 esitatud hagi – Sun System Kereske delmi és Szolgálta tó versus Sisetur u Ühtlust amise 
Amet – Hollandimpex Kereskede lmi és Szolgáltató (Choco Love)
(Kohtu asi T-325/15)
(2015/C 279/51)
Hagiava lduse keel: inglise
Pooled
Hage ja: Sun System Kereskedelmi és Szolgáltat ó kft (Budapest, Ung ari) (esinda ja: advok aat Á. László)
Kostja: Sisetur u Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)
Teine menetluspool apellatsioonikojas: Hollandimpex Kereskedelmi és Szolgáltat ó kft (Budapest, Ung ari)
Andmed Sisetur u Ühtlust amise Ameti menetluse kohta
Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: apellatsioonik oja menetluse teine pool24.8.2015 ET Euroopa Liidu Teata ja C 279/41
Vaidlusalune kaubamärk: sõnalist osa „Choco love” sisaldav ühenduse kujutismärk – ühenduse kaubamärgi taotlus 
nr 11 496 916
Menetlus Sisetur u Ühtlustamise Ametis: vastulausemenetlus
Vaidlustatud otsus: Sisetur u Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonik oja 26. mär tsi 2015. aasta otsus asjas R 1369/2014-1
Nõuded
Hage ja palub Üldk ohtul:
—tunnistada hagi vastuvõetavaks, muuta vaidlustatud otsust, rahuldada vastulause ja lükata ühenduse kaubamärgi „Choco 
love” taotlus tagasi; teise võimalusena:
—tühistada vaidlustatud otsus ja saata asi Sisetur u Ühtlustamise Ametile tagasi uuesti läbivaatamisek s;
—mõista kohtukulud välja Sisetur u Ühtlustamise Ametilt.
Väide
—Määr use nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.
2. juunil 2015 esitatud hagi – Kreek a Vabar iik versus komisjon
(Kohtu asi T-327/15)
(2015/C 279/52)
Kohtumenetluse keel: kreeka
Pooled
Hage ja: Kreeka Vabar iik (esinda jad: G. Kanellopoulos, O. Tsirkinidou ja A.E. Vasilopoulou)
Kostja: Euroopa Komisjon
Nõuded
Hage ja palub Üldk ohtul:
—tühistada komisjoni 25. mär tsi 2015. aasta otsus, „milleg a kohaldatakse finantsko rrektsiooni EAGGF arendusrahastust 
rakenduska vale 2000GR061R O021 CCI (Kreeka – Eesmärk 1 – Maaelu ümberk orraldamine)” sum -
mas 72 105 592,41 eurot, teatavaks tehtud numbr i all C(2015) 1936 final.
Väited ja peamised argumendid
Hagi põhjendusek s esitab hageja neli väidet.
—Esimene väide, et vaidlusalusel otsusel puudub õiguslik alus, kuna määr use (EÜ) nr 1260/1999 (1) artikke l 39, mille 
alusel see on vastu võetud, on tunnistatud kehtetuks osas, mis puudutab EAGGF arendusrahastut (esimese väite esimene 
osa); igal juhul ei ole õiguslikud tingimused, mis võimaldaks id tugineda määr use (EÜ) nr 1260/1999 artiklile 39 
(esimese väite teine osa).C 279/42 ET Euroopa Liidu Teata ja 24.8.2015