Väited ja peamised argumendid
—esimene väide, et Üldk ohus on valesti kohaldanud otsese puutumuse nõuet. Apellant märgib selle väite toetuseks, et 
selleks, et Danske Slagte rmestre oleks otseselt puudutatud, piisab, kui ta on selgitanud põhjuseid, mik s eritasude kord 
võib seada tema liikmed ebasoodsasse konkurentsioluk orda (vt kohtuotsuse C-622/16 P–C-624/16 P punktid 47 
ja 50). (1) Üldk ohus eksis seega, asudes vaidlustatud kohtumäär use punktis 103 seisuk ohale, et Dansk e Slagte rmestre 
peab tõendama, milliseid konkreetseid liikmeid see kord puudutab ja kuidas eritasude kord konkreetselt mõjutab nende 
konkurentsioluk orda;
—teine väide, et Üldk ohus on eiranud fakti, et isikliku puutumuse nõue ei ole kohaldatav juhtumite le, mida käsitleb ELTL 
artikli 263 neljanda lõigu kolmas lause. Apellant väidab seega, et Üldk ohtu määr uses on tehtud viga, kuivõrd, käsitledes 
punktis 103 otseset puutumust, on selles viidatud punktides 71-77 esitatud kaalutlustele, mis puuduta vad isiklikku 
puutumust. Üldk ohus märkis sõnaselg elt nii punktis 63, millega algab kohtumäär use alajaotis, ja punktis 82, milleg a see 
jaotis lõppeb, et punktid 71-77 käsitlevad ainult isikliku puutumuse tingimust ;
—kolmas väide, et Üldk ohus jättis tähelepanuta asjaolu, et Euroopa Kohtu poolt kohtuasjades C-622/16 P– 
C-624/16 P kohaldatud kriteeriumid kinnita vad, et otsese puutumuse nõue on käesolevas asjas täidetud. Apellant 
väidab seega , et Dansk e Slagte rmestre väitis korrektselt, et i) tegevused on sarnased ja ii) tema liikmed tegutsevad samal 
kaupade ja teenuste turul, millel tegutseb abi saanud ettevõtja, ning iii) tema liikmed teguts evad samal geograafilisel 
turul kui abi saanud ettevõtja. Käesolevas asjas ei ole tema liikmete tegevus mitte ainult sarnane abisaa ja tegevusele, vaid 
on sellega identne;
—neljas väide, et Üldk ohus kasutas punktis 103 valesti sõna „tõendas“, kuna see sõna on oluliselt tugevama tähenduseg a 
kui mõist ed „selgitama“ või „esile tooma“. Apellant väidab seoses selleg a, et tegemist ei ole sellise oluk orraga, kus Danske 
Slagt ermestre ei ole selgitanud põhjuseid, mik s tema liikmed on konkurentsioluk orras, mida eritasude kord moonutas. 
Nõue, et abisaa jal ei teki selliseid kulusid, mis tal tavaliselt tavapärase juhtimise või tavapärase tegevuse käigus tekiks , on 
juba täidetud. Sellise järelduse saab teha Euroopa Kohtu praktikast (vt muu hulg as kohtuotsus Heiser , C-172/03, 
punkt 55); (2)
—viies väide, et Üldk ohus on igal juhul ebaõigesti hinnanud kohtuasja faktilisi asjaolusid ning seetõttu on punktides 71-77 
rikutud õigusnor mi. Apellant väidab esite ks, et Üldk ohus eksis, kui ta väljendas kahtlust seoses osa Danske 
Slagt ermestre esitatud teabemater jalig a, kuigi ei komisjon ega Taani valitsus ei olnud seda teavet vaidlustanud, ning 
teiseks , et Üldk ohus eksis, kui ta jättis tähelepanuta mitu olulist üksikasja, mida Danske Slagterm estre oma 
hagiava lduses, repliigis ja nende lisades korduvalt esitas.
(1) Euroopa Kohtu 6. novembri 2018. aasta kohtuotsus Scuola Elementare Mar ia Montess ori vs. komisjon, komisjon vs. Scuola 
Elementare Mar ia Montess ori ja komisjon vs. Ferracci (C-622/16 P–C-624/16 P, EU:C:2018:873).
(2) Euroopa Kohtu 3. mär tsi 2005. aasta kohtuotsus (C-172/03, EU:C:2005:130).
Eelotsuset aotlus, mille on esitanud Landger icht Köln (Saksam aa) 22. veebr uaril 2021 – Deutsche 
Lufthansa AG versus BC
(Kohtuasi C-106/21)
(2021/C 182/47)
Kohtumenetluse keel: saksa
Eelotsuset aotluse esita nud kohus
Landg ericht Köln
Põhik ohtuasja pooled
Kaebaja: Deutsc he Lufthansa AG10.5.2021 ET Euroopa Liidu Teata ja C 182/33
Vastustaja: BC
Eelotsuse küsimus
Kas lennuette võtja enda töötajat e streik , mida on alustatud ametiühingu esitatud üleskutse peale, on erak orraline asjaolu 
määr use (EÜ) nr 261/2004 (1) artikli 5 lõike 3 tähenduses? 
(1) Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 11. veebr uari 2004. aasta määr us (EÜ) nr 261/2004, milleg a keht estatakse ühiseeskir jad reisijat ele 
lennureisist mahaj ätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning 
tunnistatakse keht etuks määr us (EMÜ) nr 295/91 (ELT 2004, L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10).
Eelotsuset aotlus, mille on esitanud Landger icht Köln (Saksam aa) 22. veebr uaril 2021 – Deutsche 
Lufthansa AG versus ZR
(Kohtuasi C-107/21)
(2021/C 182/48)
Kohtumenetluse keel: saksa
Eelotsuset aotluse esita nud kohus
Landg ericht Köln
Põhik ohtuasja pooled
Kaebaja: Deutsc he Lufthansa AG
Vastustaja: ZR
Eelotsuse küsimus
Kas lennuette võtja enda töötajat e streik , mida on alustatud ametiühingu esitatud üleskutse peale, on erak orraline asjaolu 
määr use (EÜ) nr 261/2004 (1) artikli 5 lõike 3 tähenduses? 
(1) Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 11. veebr uari 2004. aasta määr us (EÜ) nr 261/2004, milleg a keht estatakse ühiseeskir jad reisijat ele 
lennureisist mahaj ätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning 
tunnistatakse keht etuks määr us (EMÜ) nr 295/91 (ELT 2004, L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10).
Univ ersität Bremeni 23. veebr uaril 2021 esita tud apellatsioonkaebus Üldk ohtu (kaheks as koda) 
16. detsembr i 2020. aast a määr use peale kohtuasjas T-660/19: Univ ersit ät Bremen versus 
Teadusuur ingute Rakendusamet
(Kohtuasi C-110/21 P)
(2021/C 182/49)
Kohtumenetluse keel: saksa
Pooled
Apellant: Universität Bremen (esinda ja: C. Schmid)
Teine menetlusosaline: Teadusuur ingute Rakendusamet
Apellandi nõuded
Apellant palub
1.tühistada Euroopa Liidu Üldk ohtu (kaheks as koda) 16. detsembr i 2020. aasta määr us kohtuasjas T-660/19: Universität 
Bremen vs. Teadusuur ingute Rakendusamet ;C 182/34 ET Euroopa Liidu Teata ja 10.5.2021