EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(esimene koda)

8. veebruar 2012

Kohtuasi F-23/11

AY

versus

Euroopa Liidu Nõukogu

Avalik teenistus – Ametnikud – Edutamine – 2010. aasta edutamine – Teenete võrdlev hindamine – Täiendõppe ja sertifitseerimise arvesse võtmata jätmine – Õigusnormi rikkumine

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega AY palub eelkõige tühistada nõukogu otsus jätta ta 2010. aasta edutamisele raames palgaastmele AST 9 edutamata, ning hüvitada talle väidetavalt tekitatud kahju.

Otsus: Tühistada nõukogu otsus jätta hageja 2010. aasta edutamise raames palgaastmele AST 9 edutamata. Puudub vajadus teha otsus hageja poolt teise võimalusena esitatud nõuete kohta. Jätta hageja ülejäänud nõuded rahuldamata. Mõista kõik kohtukulud välja nõukogult.

Kokkuvõte

1. Ametnikud – Edutamine – Teenete võrdlev hindamine – Ametisse nimetava asutuse kohustus – Tõendamiskoormis

(Personalieeskirjad, artikkel 45)

2. Ametnikud – Edutamine – Edutamiseks kõlblikud kandidaadid – Sertifitseerimiskatsed läbinud ametnikud – Õigus edutamisele – Puudumine

(Personalieeskirjad, artiklid 45 ja 45a)

3. Ametnikud – Edutamine – Teenete võrdlev hindamine – Administratsiooni kaalutlusõigus – Asjaolud, mida võib arvesse võtta – Sertifitseerimiskatsete läbimine

(Personalieeskirjad, artikkel 24a, artikkel 43, artikli 45 lõige 1 ja artikkel 45a)

4. Ametnikud – Hagi – Kahju hüvitamise nõue – Vaidlustatud õigusvastase akti tühistamine – Mittevaralise kahju adekvaatne hüvitamine – Piirid

(Personalieeskirjad, artikkel 91)

1. Kui on olemas piisavalt ühtelangevate tõendite kogum, mis põhjendab edutamata jäetud ametniku argumente seoses sellega, et kandidaatide tõelist võrdlevat hindamist ei toimunud, siis peab institutsioon kohtuliku kontrolliga hõlmatud objektiivsete asjaolude vormis esitama tõendi, et ta pidas edutamiseks kõlblikele kandidaatidele personalieeskirjade artikliga 45 antud tagatistest kinni ning viis võrdleva hindamise läbi.

(vt punkt 25)

Viide:

Esimese Astme Kohus: 30. jaanuar 1992, kohtuasi T-25/90: Schönherr vs. MSK (punkt 25).

2. Pelk asjaolu, et AST tegevusüksuse ametnik on valitud osalema koolituskavas ja et ta läbis personalieeskirjade artiklis 45a ette nähtud sertifitseerimiskatsed tegevusüksusesse AD nimetamiseks, ei anna talle iseenesest õigust edutamisele AST tegevusüksuse kõrgemale palgaastmele ega ka mingit automaatset eelisõigust.

(vt punkt 26)

3. Ametisse nimetav asutus ei saa edutamise raames läbi viidava teenete võrdleva hindamise raames jätta ametnike sertifitseerimist arvesse võtmata, kuna vastasel juhul rikuks ta personalieeskirjade artikli 45 lõiget 1.

Esiteks kuulub AST tegevusüksuse ametnike sertifitseerimine selle määratlusest tulenevalt asjaomaste ametnike täiendõppe alla personalieeskirjade artikli 24a tähenduses. Teiseks peab ametisse nimetav asutus personalieeskirjade artikli 24a kohaselt võtma arvesse ametniku läbitud täiendõpet tema ametialasel edutamisel. See kohustus väljendub eelkõige personalieeskirjade artikli 43 kohaselt koostatavate hindamisaruannete sisus, mis puudutavad pädevust, tulemuslikkust ja käitumist teenistuses. Kolmandaks on edutamine osa ametniku teenistuskäigust. Seega peab ametisse nimetav asutus edutamise raames võtma arvesse edutatavate ametnike täiendõpet kui ühte osa ametniku teenetest. Need teened kajastuvad hindamisaruandes, mis on personalieeskirjade artikli 45 lõikes 1 sõnaselgelt osutatud üks kolmest aspektist, mida tuleb edutamise jaoks teenete võrdleval hindamisel arvesse võtta.

Sellest tuleneb, et ametisse nimetav asutus ei saa edutatavate ametnike teenete võrdleval hindamisel jätta arvesse võtmata asjaolu, et ametnik valiti sertifitseerimise eesmärgil osalema koolituskavas ning et ta läbis selle kava edukalt läbimist kinnitavad katsed. Nimetatud kohustus on seda olulisem AST tegevusüksuse ametnike koolituskava puhul, mis annab võimaluse tegevusüksuse AD ametikohale nimetamisele, kuna selles kavas osalemine on personalieeskirjade artiklis 45a ja eelkõige selle lõike 2 esimeses lõigus kindlaks määratud tingimuste kohaselt nimelt võimalik ainult AST tegevusüksuse ametnikel, kes on „valitud” osalema hindamisaruannete ja nende haridus- ja koolitustaseme põhjal ning teenistuse vajadusi arvesse võttes.

(vt punktid 27–32)

4. Õigusvastase akti tühistamine võib olla iseenesest adekvaatne ja põhimõtteliselt piisav hüvitis mittevaralise kahju eest, mida see akt võis tekitada.

Sellise akti tühistamine ei kujuta endast siiski mittevaralise kahju täielikku hüvitamist, kui see akt sisaldab selliseid hinnanguid asjaomase isiku oskuste või tegevuse kohta, mis võivad teda solvata, kui sellel tühistamisel puudub igasugune kasulik mõju või kui toimepandud õigusnormi rikkumine on eriti raske.

(vt punktid 41 ja 42)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: 14. juuli 2011, kohtuasi F-98/07: Petrilli vs. komisjon (punkt 28 ja seal viidatud kohtupraktika).