ET Euroopa Liidu Teataja C 331/22

23. juunil 2011 esitatud hagi — Bulgaaria versus komisjon

(Kohtuasi T-335/11)

2011/C 331/45

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Pooled

Hageja: Bulgaaria Vabariik (esindajad: Tsvetko Ivanov ja Elina Petranova)

Kostja: Euroopa Komisjon

Ese

Tühistamishagi komisjoni 15. aprilli 2011. aasta rakendusotsuse peale, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames (teatavaks tehtud numbri K(2011) 2517 all)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada komisjoni 15. aprilli 2011. aasta rakendusotsus, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatud kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu ja Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raames (teatavaks tehtud numbri K(2011) 2517 all) (1), Bulgaari Vabariiki puudutavas osas; või

— vähendada ühtse pindalatoetustetoetuste kava kohaste kuludele EAGF-i raames kohaldatavat 10 %-st finantskorrektsiooni 5 %-ni ning vähendada EAGGF-i 2. telje (keskkonna ja paikkonna parandamine) raames Bulgaaria maaelu arendamise programmile kohaldatavat 10 %-st finantskorrektsiooni 5 %-ni; ja

— mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

1. Esimene väide, mis puudutab määruse (EÜ) nr 1290/2005 (2) artikli 31 rikkumist

Esiteks väidab Bulgaaria Vabariik, et komisjon ei ole suutnud tõendada, et Bulgaaria on rikkunud liidu õigusnorme. Vaidlustatud otsuses määras komisjon ühtse pindalatoetustetoetuste kava kohaste kuludele EAGF-i raames kohaldatavaks finantskorrektsiooniks 10 % ja EAGGF-i 2. telje (keskkonna ja paikkonna parandamine) raames Bulgaaria maaelu arendamise programmile finantskorrektsiooniks 10 % puuduste tõttu maatükkide identifitseerimise süsteemi ja geoinfosüsteemi toimimises, mis oli tingitud kohapealsete kontrollide puudustest, mis viitab tõsistele kontrollisüsteemi probleemidele, mis tõi fondide jaoks kaasa tõsiste kahjude tekkimise suure ohu. Samuti määras komisjon täiendavatele otsetoetustele 5 % finantskorrektsiooni, mille põhjuseks on nimetatud LPIS-GIS-süsteemi toimimise puudused. Hageja esitab rea faktilisi asjaolusid ja andmeid, haldusalaste ristkontrollide järgsete kohapealsete kontrollide/kohtade külastamise kohta, mis hageja arvates tõendavad, et komisjoni argumendid ei pea paika.

Teiseks väidab hageja, et komisjon ei hinnanud rahastamisest välja jäetud summade määramisel õigesti kohaldatavate eeskirjade rikkumise olemust ega raskust. Selles osas toob hageja välja, et kohapealsed kontrollid viidi läbi täielikult ja isegi suuremas ulatuses kui asjaomased õigusnormid ette näevad ning komisjoni järeldus, et sellised kontrollid puuduvad ei kajasta Bulgaaria Vabariigi kontrollisüsteemi tegelikku olukorda.

Kolmandaks väidab hageja, et liidu eelarve kahjustamise ohtu ei ole õigesti hinnatud. Hageja on seisukohal, et komisjon eksis seoses hinnates liidu õigusnormide rikkumise finantsmõju ja viitab selles osas lepituskomisjoni lõppotsusele asjas 10/BG/442, kus on sõnaselgelt märgitud, et Bulgaaria ametiasutused on läbi viinud 100 % ulatuses pikaajaliste kultuurkarjamaade kohapealse kontrolli.

2. Teine väide, mis puudutab proportsionaalsuse põhimõtte rikkumist

Hageja arvates peab vastavalt määruse nr 1290/2005 artikli 31 lõikele 2 ja Euroopa Kohtu määratletud tingimusele, et finantskorrektsiooni suurus peab olema otseselt seotud liidu eelarvele tekitatud võimaliku kahju suurusega, finantskorrektsiooni suurus olema seotud tuvastatud mittevastavuse raskusastmega ja liidu eelarvele tekitatud riskiga. Käesoleval juhul määratud finantskorrektsioon läheb kaugemale raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusega seatud eesmärgi saavutamiseks sobivast ja vajalikust, mistõttu seda tuleb vähendada.

3. Kolmas väide, mis puudutab õiguskindluse põhimõtte rikkumist

Hageja väidab, et komisjon rikkus õiguskindluse põhimõtet, sest ta ise ei ole järginud dokumendis VI/5530/97 (3) esitatud juhiseid. Kuna Bulgaaria ametiasutused on kohapealsed kontrollid läbi viinud, siis oleks komisjon pidanud määratud 10 %-se finantskorrektsiooni asemel määrama selle dokumendi kohaselt ühtse pindalatoetustetoetuste kava kohaste kuludele EAGF-i raames kohaldatavaks finantskorrektsiooniks 5 % ning FEADER-i 2. telje (keskkonna ja paikkonna parandamine) raames Bulgaaria maaelu arendamise programmile kohaldatavaks finantskorrektsiooniks 5 %.

Lisaks leiab hageja, et komisjoni viidatud õigusnormid, millest tulenevad need kolm reeglit, mille alusel komisjon leidis, et Bulgaaria ei ole neid järginud, panevad liikmesriikidele teatud kohustused, mida ametlikus teatises ei ole esitatud. Kaht asjaomast reeglit ei ole otsesõnu kõnealuses määruses sätestatud ning selle kohaldamiseks ei ole selgesõnalisi hindamiskriteeriume. Kolmanda reegli kohaldamiseks ei ole selgesõnalisi hindamiskriteeriume. Bulgaaria Vabariik väidab, et ta on täitnud määruse nr 796/2004 artiklis 26 (4) sätestatud nõuded.

4. Neljas väide, mid puudutab ELTL artikli 296 lõike 2 rikkumist

Vaidlustatud otsus toob kaasa Bulgaaria Vabariigi kulutuste Euroopa Liidu rahastamisest väljajätmise 24 543 106,87 euro ulatuses. Bulgaaria Vabariigil on asjaomasest otsusest riigile tekkivate negatiivsete tagajärgede tõttu väga oluline saada komisjonilt nõuetekohaselt põhjendatud selgitused finantskorrektsiooni määramise põhjuste kohta. Hageja arvates ei ole komisjoni selgitused finantskorrektsiooni määramise kohta piisavalt selged ja ühetimõistetavad ja seega ei ole komisjon täitnud vaidlustatud otsuses Bulgaaria Vabariigi ees oma põhjendamiskohustust.

(1) ELT L 102, lk 33.

(2) Nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 209, lk 1).

(3) Juhised EAGGF-i tagatisrahastu raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames finantskorrektsioonide tegemiseks — osa „Tagatised”.

(4) Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuste ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid (ELT L 141, lk 18).