Esialgne tõlge

KOHTUJURISTI ETTEPANEK

ANTHONY COLLINS

esitatud 20. oktoobril 2022( )

Kohtuasi C‑412/21

Dual Prod SRL

versus

Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca, Comisia regională pentru autorizarea operatorilor de produse supuse accizelor armonizate

(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Satu Mare (Satu Mare esimese astme kohus, Rumeenia))

Eelotsusetaotlus – Aktsiis – Direktiiv 2008/118/EÜ – Artikkel 16 – Meede, millega peatatakse volitatud laopidaja tegevusluba – Paralleelsed menetlused – Euroopa Liidu põhiõiguste harta – Artikli 48 lõige 1 – Süütuse presumptsioon – Artikkel 50 – Ne bis in idem’i põhimõte





I. Sissejuhatus

1. Tribunalul Satu Mare (Satu Mare esimese astme kohus, Rumeenia) esitatud eelotsusetaotluse kontekst on järgmine. Rumeenias asutatud äriühingul Dual Prod SRL on luba käitada maksuladu, milles ta muu hulgas tootis alkoholi. Pärast seda, kui tema ruumidest avastati kontrolli käigus mitu rikkumist, peatasid pädevad ametiasutused selle loa kaheksaks kuuks. Kontrolli tulemusel otsustati alustada Dual Prodi suhtes kriminaalmenetlust. Kuni selle kriminaalmenetluse tulemuse selgumiseni peatati Dual Prodi luba teist korda. Eelotsusetaotluse esitanud kohtus toimuvas menetluses väidab Dual Prod, et loa teine peatamine on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artikli 48 lõikes 1 ette nähtud süütuse presumptsiooniga ja rikub harta artiklis 50 sätestatud ne bis in idem’i põhimõtet.

II. Õiguslik raamistik

A. Euroopa Liidu õigus

2. Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ,( ) artikli 16 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud:

„1. Maksuladude avamiseks ja tegevuseks peab volitatud laopidajal olema maksulao asukoha liikmesriigi pädevate asutuste luba.

See luba antakse tingimustel, mida asutustel on õigus kehtestada eesmärgiga ära hoida võimalikku maksudest kõrvalehoidumist ja muid kuritarvitusi.

2. Volitatud laopidaja on kohustatud:

a) esitama vajadusel tagatise, mis katab aktsiisikauba tootmisest, töötlemisest ja valdamisest tulenevad riskid;

b) täitma maksuloa asukoha liikmesriigi kehtestatud tingimusi;

c) pidama iga maksulao kohta aktsiisikauba laoseisu ja liikumise arvestust;

d) viima kogu aktsiisi peatamise korra alusel liikuva aktsiisikauba maksulattu ning võtma selle arvele niipea, kui liikumine lõpeb, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse artikli 17 lõiget 2;

e) nõustuma järelevalve ja laoseisu kontrolliga.

[…]“.

B. Rumeenia õigus

3. 8. septembri 2015. aasta seaduse nr 227/2015, millega kehtestatakse maksuseadustik (Legea nr. 227/2015 privind Codul fiscal( ), edaspidi „maksuseadustik“), artikli 364 lõike 1 punktis d on ette nähtud, et maksulao pidamise luba ei anta, kui taotleja on muu hulgas maksuseadustikus ette nähtud süütegudes lõplikult süüdi mõistetud.

4. Maksuseadustiku artikli 369 lõike 3 punktis b on ette nähtud, et maksulao pidamise luba peatatakse üheks kuni kaheteistkümneks kuuks, juhul kui tuvastatakse muu hulgas artikli 452 lõike 1 punktis i sätestatud tegude toimepanemine.( ) Maksuseadustiku artikli 369 lõike 3 punktis c on ette nähtud, et luba peatatakse kuni artikli 364 lõike 1 punktis d viidatud süütegu puudutavas kriminaalasjas tehtud kohtuotsuse jõustumiseni. Viimati nimetatud säte hõlmab süütegusid, mis on sätestatud maksuseadustikus.

5. Maksuseadustiku artikli 452 lõike 1 punktis h käsitatakse süüteona seda, kui mis tahes isik ladustab väljaspool maksuladu või turustab Rumeenia territooriumil maksumärkide kasutamise kohustusega hõlmatud aktsiisikaupa, millel maksumärk puudub või mis on märgistatud ebaõigesti, kogustes, mis ületavad maksuseadustikus ette nähtud piirmäärasid.

6. Maksuseadustiku artikli 452 lõike 1 punktis i käsitatakse süüteona teisaldatavate voolikute, elastsete torude või nendega sarnaste voolikute kasutamist, kalibreerimata paakautode kasutamist ja mõõdikute ette selliste kanalite või kraanide paigaldamist, mille kaudu saab ammutada arvestiga mõõtmata alkoholi või destillaadi koguseid.

III. Vaidlus põhikohtuasjas ja eelotsuse küsimused

7. Dual Prod on volitatud laopidaja, kes toodab oma maksulaos alkoholi ja alkohoolseid jooke. 1. augustil 2018 selgus tolli taotlusel kõnealustes ruumides korraldatud kontrolli käigus, et sinna oli paigaldatud teisaldatav torude ja voolikute süsteem, mille kaudu toimetati alkoholi hoonest välja, ilma et selle üle oleks nõuetekohaselt arvestust peetud. Alkoholi leiti ka maksulaost väljaspool paiknevast mahutist.

8. Järgmisel päeval paigaldas toll maksuseadustikus ette nähtud aktsiisikauba erikorra rikkumise tõttu Dual Prodi ruumidele tõkendi. Järgnenud menetluses leidis Curtea de Apel Oradea – Secția de contencios administrativ (Oradea apellatsioonikohus – halduskolleegium, Rumeenia), et ruumidele tõkendite paigaldamine oli õigusvastane, sest Dual Prodi süüd käsitleva jõustunud kohtuotsuse puudumist arvestades kujutab see endast süütuse presumptsiooni rikkumist.

9. Toll peatas 5. septembril 2018 Dual Prodi tegevusloa 12 kuuks, lähtudes maksuseadustiku artikli 369 lõike 3 punktist b tõlgendatuna koostoimes artikli 452 lõike 1 punktiga g. Rumeenia valitsuse kirjalike seisukohtade kohaselt kasutati seda haldusalast kaitsemeedet seoses kontrolli käigus ilmnenud tõenditega, mis tekitasid tõsiseid kahtlusi selles, kas Dual Prod järgib maksustamiskorda ja selle alusel antud loa tingimusi. Pärast seda, kui Dual Prod oli selle peatamise vaidlustanud, vähendas Curtea de Apel Oradea (Oradea apellatsioonikohus, Rumeenia) peatamise kestuse kaheksale kuule.

10. Seejärel tuvastati kriminaalasja kohtueelses menetluses maksuseadustiku artikli 452 lõike 1 punktides h ja i sätestatud asjaolud, mis osutasid teatavate äriühingus Dual Prod tegutsevate isikute süüle. 14. jaanuaril 2020 tunnistati Dual Prod kahtlustatavaks. 21. oktoobril 2020 esitati Dual Prodile ametlik süüdistus maksuseadustiku artikli 452 lõike 1 punktides h ja i sätestatud süütegude toimepanemises. 19. novembril 2020 peatati Dual Prodi luba maksuseadustiku artikli 369 lõike 3 punkti c alusel kuni selle kriminaalasja lahendamiseni.

11. Dual Prod vaidlustas selle teise peatamise eelotsusetaotluse esitanud kohtus, kes otsustas esitada Euroopa Liidu Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:

„1. Kas [harta] artikli 48 lõiget 1, mis puudutab süütuse presumptsiooni põhimõtet, võib koostoimes [direktiivi 2008/118] artikli 16 lõikega 1 tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline õiguslik olukord nagu käesolevas kohtuasjas käsitletav, kus alkoholi tootmise tegevusloa peatava haldusmeetme võib võtta üksnes oletuste alusel, mille suhtes on kriminaalmenetlus pooleli, ilma süüteo asjas tehtud jõustunud süüdimõistva kohtuotsuseta?

2. Kas [harta] artiklit 50, mis käsitleb ne bis in idem’i põhimõtet, võib koostoimes [direktiivi 2008/118] artikli 16 lõikega 1 tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selline õiguslik olukord nagu käesolevas kohtuasjas käsitletav, milles samale isikule on samade asjaolude alusel määratud kaks samasugust sanktsiooni (alkoholi tootmise tegevusloa peatamine), mis erinevad üksnes [sanktsiooni kestuse poolest]?“

12. Kirjalikud seisukohad esitasid Dual Prod, Rumeenia valitsus ja Euroopa Komisjon.

13. Dual Prod väidab esiteks, et sellega, et tema tegevusluba peatati kuni kriminaalasja lahendamiseni, kaasnevad tõsised tagajärjed tema äritegevusele ja see on vastuolus harta artikli 48 lõikes 1 ette nähtud süütuse presumptsiooniga. Teiseks, kui isikule määratakse sanktsioon kaks korda samade asjaolude eest, nagu kahe peatamise puhul, mille aluseks on vastavalt maksuseadustiku artikli 369 lõiked b ja c, on rikutud ne bis in idem’i põhimõtet olenemata kohaldatava sanktsiooni laadist. Lisaks sellele väidab Dual Prod, et peatamised on oma laadilt karistusõiguslikud (arvestades nende karistuslikku iseloomu ja tihedat seost tema vastu käimasoleva kriminaalmenetlusega).

14. Itaalia valitsus, Rumeenia valitsus ja komisjon väidavad, et eelotsusetaotluse asjaolud näitavad, et peatamine ei ole oma laadilt karistusõiguslik ja seda kohaldati, et hoida ära maksudest kõrvalehoidmist ja kuritarvitusi direktiivi 2008/118 artikli 16 tähenduses. Pooleliolev kriminaalmenetlus ei takista sellise meetme võtmist. Komisjon lisab, et harta artikkel 41 on asjakohane selle hindamisel, kas peatamised on kumulatiivselt vaadelduna kooskõlas õigusega heale haldusele, eelkõige isiku õigusega, et tema asju käsitletaks mõistliku aja jooksul.

IV. Õiguslik analüüs

A. Harta artikli 48 lõike 1 ja artikli 50 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni („EIÕK“) vastavate sätete kohaldamine

15. Euroopa Liit ei ole EÕIKga liitunud ja seetõttu ei ole see õigusakt ametlikult liidu õigusesse integreeritud. ELL artikli 6 lõike 3 kohaselt on EIÕKga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused liidu õiguse üldpõhimõtted. Harta artikli 52 lõike 3 – milles on sätestatud, et hartas sisalduvate selliste õiguste tähendus ja ulatus, mis vastavad EIÕKga tagatud õigustele, on samad, mis neile nimetatud konventsiooniga on ette nähtud – eesmärk on tagada vajalik kooskõla kummastki õigusaktist tulenevate õiguste vahel, ilma et sellega kahjustataks liidu õiguse ja Euroopa Kohtu sõltumatust.( )

16. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimused viitavad Dual Prodi „alkoholi tootmise tegevusloale“. Saan aru, et selle mõistega on viidatud tegevusloale direktiivi 2008/118 artikli 16 tähenduses, mis võeti tagasi vastavalt riigisiseses õiguses sätestatud tingimustele, et vältida võimalikku maksudest kõrvalehoidmist või kuritarvitusi. Harta artikli 51 lõike 1 kohaselt kuuluvad kohaldatavad riigisisesed õigusaktid liidu õiguse kohaldamisalasse. Seega on harta Euroopa Kohtu menetluses olevate küsimuste suhtes põhimõtteliselt kohaldatav.( )

17. Harta artikli 48 lõikes 1, millele viitab esimene küsimus, on sätestatud, et iga süüdistatavat peetakse süütuks seni, kuni tema süü ei ole seaduse kohaselt tõendatud. Seega ei pea süüdistatav oma süütust tõendama. Selleks, et kohus määraks kriminaalkaristuse, peab prokuratuur õiguslikult piisavalt tõendama, et süüdistatav on süüdi süütegudes, milles teda süüdistatakse. Ametiasutuse väide, mille kohaselt on süüdistatav süüteos süüdi, enne kui kriminaalmenetluses on tehtud süüdimõistev otsus, nõrgestab seda presumptsiooni, sest võib mõjutada asja sisuliselt lahendavat kohut ja julgustada avalikkust uskuma, et süüdistatav on süüdi.( )

18. Küll aga ei takista süütuse presumptsioon võtmast kohaseid ja proportsionaalseid meetmeid, mille eesmärk on vähendada tegelikku ja olulist ohtu, et süüdistatav isik paneb toime uue süüteo või jätkab selle süüteo toimepanemist, milles teda süüdistatakse, või hoiab kõrvale õigusemõistmisest, jättes kohtusse ilmumata, või mõjutab ebasoovitavalt oma kohtuprotsessi läbiviimist. Otsused kohtueelse kinnipidamise ja kautsjoni kohta on sellised meetmed.( )

19. Euroopa Kohus on leidnud, et juriidilistele isikutele laieneb harta artiklis 48 sätestatud süütuse presumptsioon.( ) Küll aga on see säte kohaldatav seoses kriminaalmenetlusega ja menetlusega, mille tulemusel määratakse kriminaalkaristus, nagu see on ka vastava EÕIK artikli 6 lõike 2 puhul.( )

20. Harta artiklis 50, millele viitab teine küsimus, on sätestatud, et kedagi ei tohi uuesti kohtu alla anda ega karistada kuriteo eest, milles ta on liidu territooriumil seaduse järgi juba lõplikult õigeks või süüdi mõistetud. Ne bis in idem’i põhimõte keelab sama teo ja sama isiku suhtes kumuleerida nii menetlusi kui ka karistusi, mis on kriminaalõiguslikku laadi.( ) See vastab EIÕK protokolli nr 7 artikli 4 lõikele 1.( )

B. Kas teine peatamine on oma laadilt karistusõiguslik?

21. Selleks, et hinnata, kas meede on harta ja EÕIK tähenduses oma laadilt karistusõiguslik, on asjakohased kolm kriteeriumi. Esimene on rikkumise õiguslik liigitus riigisiseses õiguses, teine on rikkumise laad ning kolmas on võimaliku sanktsiooni laad ja raskusaste.( ) Esimese kriteeriumi täitmine ei ole asja otsustamisel määrav. Kui riigisiseses õiguses ei käsitata asjasse puutuvat rikkumist karistusõiguslikuna, tuleb analüüsida, kas selle karistusõigusliku laadi saab kindlaks teha, lähtudes kahest ülejäänud kriteeriumist, mida kohaldatakse kumulatiivselt või eraldi.( )

22. Käesoleval juhul on riigisiseses õiguses ette nähtud tegevusloa peatamine kuni maksuseadustiku artikli 364 lõike 1 punktis d viidatud süütegu puudutavas kriminaalasjas tehtud kohtuotsuse jõustumiseni. Eelotsusetaotluses ega Euroopa Kohtule esitatud seisukohtades ei viita miski sellele, et tegevusloa peatamine kriminaalmenetluse korral on oma laadilt karistusõiguslik. Tegevusloa peatamise pädevus on pädeval ametiasutusel, kes minu arusaamise kohaselt on loa välja andnud ametiasutus, mitte ametiasutus, kes viib maksuseadustiku alusel läbi kriminaalmenetlust.

23. Seetõttu analüüsin kõigepealt, kuidas Euroopa Kohtu ja EIK kohtupraktikas on kohaldatud kahte ülejäänud kriteeriumi, ja seejärel käsitlen seda, kuidas võiks seda kohtupraktikat kohaldada eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses olevale küsimusele.

1. Euroopa Kohtu praktika

24. Ühise põllumajanduspoliitika kohaseid sanktsioone, mis seisnevad alusetult makstud abisumma alusel arvutatud lisamaksu maksmises ja tootja toetuse saajate hulgast väljaarvamises pärast eeskirjade eiramist, ei peetud karistuslikeks sanktsioonideks.( ) Eksporditoetuste valdkonnas ei peetud karistusõiguslikuks sanktsiooni, mille suurus määratakse kindlaks sõltuvalt summast, mis oleks eksportijale taotletud toetuse andmise korral alusetult makstud.( ) Riigihangete valdkonnas ei peetud kriminaalkaristuseks otsust kõrvaldada hagejad hankemenetlusest valeandmete esitamises süüdi tunnistamise tõttu, ilma et nende pakkumust oleks analüüsitud.( )

25. Karistusõiguse kohaldamisalasse kuuluvaks ei peetud finantsjärelevalveasutuse otsust keelata usalduse kaotuse tõttu juhatuse liikmel olla reguleeritud investeerimisühingus teataval ametikohal. Direktiivi 2004/39/EÜ( ) kohaselt võib järelevalveasutus keelduda investeerimisühingule tegevusloa andmisest või antud loa tagasi võtta, kui ta ei ole veendunud, et seda juhtivad isikud on piisavalt hea mainega. Ilma et see piiraks tegevusloa tagasi võtmise korda või liikmesriikide õigust rakendada kriminaalkaristusi, on võimalik määrata asjakohaseid haldussanktsioone, mis ei ole karistusõiguslikud. Euroopa Kohus sedastas, et meetmed, mida ametiasutus peab võtma pärast tuvastamist, et isik ei vasta enam hea maine omamise tingimusele, on osa tegevusloa tagasivõtmise menetlusest. Nende kohaldamine ei olnud seotud karistusõiguse reguleerimisalas oleva juhtumiga selle direktiivi tähenduses.( )

26. Euroopa Kohus tegi selle järelduse, tõlgendades nimetatud direktiivi asjakohaseid sätteid süstemaatiliselt. Kohtujurist Kokott, kes kohaldas samas kohtuasjas esitatud ettepanekus Engeli kriteeriumi, leidis samuti, et ametiasutuse otsus ei olnud oma laadilt karistusõiguslik harta artikli 50 tähenduses. Selles asjas käsitletud otsust ei olnud võimalik teha igaühe suhtes, nagu see on kriminaalõigusele tüüpiline. Selle adressaat sai olla vaid isik, kes oli otsustanud tegutseda juhatuse liikmena tegevusloa alusel tegutsevas investeerimisühingus. Otsus selle kohta, et juhatuse liige on kaotanud usalduse, ei karistanud teda, vaid pigem hoidis ära ohu investoritele ja rahandussüsteemi stabiilsusele. See otsus tulenes vahetu õigusliku tagajärjena direktiivist, mille kohaselt võivad sellistel ametikohtadel tegutseda ainult hea mainega isikud, ja sel ei ole karistuslikku eesmärki. Kuigi sellel otsusel olid asjasse puutuva isiku jaoks kaugeleulatuvad tagajärjed, ei keelatud tal tegeleda muu ametialase tegevusega ja samuti ei kõrvaldatud teda püsivalt investeerimisühingu juhatuse liikme ametikohalt.( )

27. Seevastu kohaldatakse süütuse presumptsiooni konkurentsiõiguse asjades määratud trahvide puhul, mis võivad ulatuda 10%ni asjaomasest käibest.( ) Sellega sarnaselt on rahatrahvi, mille summa võib olla kümnekordne võrreldes turuga manipuleerimise teel saadud tulu või kasuga, peetud selle raskuse tõttu laadilt karistusõiguslikuks.( ) Käibemaksu tasumata jätmise korral peeti kriminaalkaristuseks trahvi, mille suurus oli 30% tasumisele kuuluvast käibemaksust.( ) Leiti, et sõidukijuhile liiklusrikkumise eest karistuspunktide määramine toimub süüteo toimepanemise kontekstis, võttes arvesse asjaolu, et i) neid määratakse ainult teatud raskusastmega liiklusrikkumise eest; ii) need lisanduvad sanktsioonile, mis määratakse niisuguse rikkumise toimepanemise eest, ja iii) karistuspunktide kumuleerumisega kaasnevad sellised õiguslikud tagajärjed nagu eksami sooritamise kohustus või juhtimiskeeld.( ) Ühes teises kohtuasjas leidis kohtujurist Bot, et tollieeskirjade rikkumine, mis on määratletud identses sõnastuses salakaubaveo süüteoga ja mille eest määratav karistus võib moodustada tasumisele kuuluva maksu kuni kümnekordse summa, on oma laadilt karistusõiguslik.( )

2. EIK praktika

28. EIK leiab, et rikkumised, mis võivad kaasa tuua karistusregistrisse kandmise või vabadusekaotusliku karistuse määramise, on juba oma määratluse kohaselt karistusõiguslikud, nagu ka need, mis toovad kaasa rahalise karistuse, mille sooritamata jätmise korral määratakse vabadusekaotuslik karistus.( )

29. EIK on leidnud, et EIÕK artikli 6 lõike 1 karistusõiguslik osa ei ole kohaldatav advokaadi vastu ametialase väärteo eest algatatud distsiplinaarmenetluses. Kõnealused sätted ei olnud suunatud üldsusele, vaid eristaatust omava kutseala liikmetele; nende eesmärk oli tagada, et advokatuuri liikmed järgiksid konkreetseid kutsealaseid käitumisreegleid; kohaldatavad sanktsioonid hõlmasid kirjalikku noomitust, kuni 36 000 euro suurust trahvi, kutsealal tegutsemise õiguse ajutist peatamist või registrist kustutamist. EIK leidis, et need karistused, välja arvatud trahv, olid iseloomulikud distsiplinaarkaristustele. Lisaks sellele ei toonud trahvi tasumata jätmine kaasa vabadusekaotusliku karistuse määramist.( ) Samuti ei peetud kriminaalsüüdistuseks distsiplinaarmenetlust, mille tulemuseks oli teenistuja ametist vabastamine või pensionile saatmine.( ) Restoranis alkohoolsete jookide serveerimise loa tagasivõtmine, kuna loaomanikku peeti nõutele mittevastavaks, ei tähendanud kriminaalsüüdistuse üle otsustamist;( ) samuti ei liigitatud likvideerija tegevusloa lõplikku tühistamist karistuseks EIÕK artikli 7 tähenduses.( ) Teisest küljest leidis EIK, et turuga manipuleerimisega seotud rikkumine, millega kaasneb märkimisväärse rahalise mõjuga trahv, on oma laadilt karistusõiguslik.( )

3. Kohtupraktika kohaldamine teisele peatamisele

30. Kuigi lõpuks peab selles küsimuses otsuse tegema eelotsuse esitanud kohus, ei ole ma järgmistel põhjustel veendunud, et teine peatamine on oma laadilt karistusõiguslik eespool viidatud kohtupraktika tähenduses.( )

31. Direktiivi 2008/118 eesmärk on ühtlustada aktsiisiga maksustamise tingimused, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine. Selle süsteemi põhikomponent on pädeva asutuse loaga tegutsevate ladude süsteem. Direktiivi 2008/118 artiklis 16 on ette nähtud, et selline luba antakse tingimustel, mida asutusel on õigus kehtestada eesmärgiga ära hoida võimalikku maksudest kõrvalehoidmist ja muid kuritarvitusi. Selle eesmärk on hõlbustada aktsiiside ühtlustatud süsteemi nõuetekohast toimimist siseturul ja tagada, et isik, kes eeskirju järgib, ei satuks ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes isikuga, kes neid eeskirju ei järgi, ning et ei tekiks maksutulude vähenemist.

32. Kui on alust arvata, et loaga seotud tingimusi on rikutud või võidakse tulevikus rikkuda, on loa ajutine peatamine meede, millega püütakse tagada, et käesoleva ettepaneku eelmises punktis kirjeldatud eesmärgid ei satuks ohtu. Sellised asjaolud on võrreldavad juhatuse liikme ajutise ametist kõrvaldamisega turu kuritarvitamisega seotud süütegude puhul, mida peeti ennetavaks meetmeks, mis tuleb võtta võimalikult kiiresti, et hoida ära edasine kahjulik väärkäitumine sellist käitumist käsitleva kriminaalmenetluse ajal.( ) Samamoodi võib peatada sellise isiku – nagu arst, veterinaararst, õpetaja või korrakaitseametnik – ametikohustuste täitmise, keda tema kliendid või üldsus tema positsioonist tulenevalt usaldavad, kuni uuritakse väidetavat väärkäitumist, mille tõendatuks osutumise korral on tõenäoline, et see on kahjustanud neid, kelle suhtes ta on kohustatud täitma ametikohustusi.

33. Peale selle saab peatamist kasutada isiku puhul, kes on omal vabal tahtel hankinud loa ja nõustunud järgima selle kohta kehtivaid tingimusi. Vabatahtlikult võetud kohustuste täitmata jätmise tagajärjed ei ole samamoodi karistuslikud kui vabadusekaotuse või suure rahatrahvi määramine laiemat avalikkust riivavate tegude eest. Kui võtta arvesse volitatud laopidaja kohustusi aktsiiside ühtlustatud haldussüsteemi raames, ei ole loa peatamine uurimise ajaks või kuni kriminaalmenetluse tulemuse selgumiseni sobimatu. Samuti ei saa seda pidada eriti karmiks sanktsiooniks, arvestades, et isik, kelle tegevusluba on peatatud, võib jätkuvalt vabalt tegutseda ning kasutada ettevõtlusega seotud ruume, seadmeid ja töötajaid muul eesmärgil kui sellise alkoholi tootmine ja valdamine, mille puhul aktsiisi tasumine on peatatud.

34. Minu hinnangul saab samu kaalutlusi mutatis mutandis kohaldada ka maksuseadustiku artikli 369 lõike 3 punkti b alusel vastu võetud esimesele peatamisele.

C. Esimene küsimus

35. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib teha kindlaks, kas harta artikli 48 lõikega 1 tõlgendatuna koostoimes direktiivi 2008/118 artikli 16 lõikega 1 on vastuolus alkoholi tootmise tegevusloa peatava haldusmeetme võtmine üksnes oletuste alusel, mille suhtes on uurimine pooleli.

36. Direktiivi 2008/118 artikli 16 alusel annab liikmesriigi pädev asutus loa maksulao avamiseks ja tegutsemiseks selle riigi territooriumil. Sõnaselgelt on sätestatud, et sellise loa suhtes kehtivad tingimused, mida asutusel on õigus kehtestada eesmärgiga ära hoida võimalikku maksudest kõrvalehoidmist ja muid kuritarvitusi. Kuivõrd direktiivis 2008/118 tunnustatakse ja edendatakse seda eesmärki, on liikmesriikide kohtutel ja ametiasutustel õigus luba peatada või tagasi võtta, kui õiguslikult piisavalt on tõendatud, et kohaldatavaid tingimusi on rikutud või tõenäoliselt rikutakse.( )

37. Kuna liidu õiguses ei ole sätestatud seoses direktiivi 2008/118 artikli 16 lõikega 1 loa peatamise või tagasivõtmise raames tõendite esitamise korda, peab ametiasutus järgima riigisiseses õiguses ette nähtud tõendite esitamise korda, tingimusel et järgitakse liidu õiguse üldpõhimõtteid, näiteks tõhususe, proportsionaalsuse ja hea halduse põhimõtet.( )

38. Eelotsusetaotluses ei ole teavet ei kummagi peatamise ega kriminaalsüüdistuse suhtes kohaldamisele kuuluva tõendite esitamise korra kohta. Kuigi eelotsusetaotluse esitanud kohus annab mõista, et Dual Prodi tegevusloa teine peatamine põhines „üksnes oletusel“ süüteo toimepanemise kohta, ei ole eelotsusetaotluses öeldud, kuidas see oletus toimib. Maksuseadustiku artikli 369 lõike 3 punktis c on ette nähtud, et luba peatatakse kuni süütegu puudutavas kriminaalasjas tehtud kohtuotsuse jõustumiseni. Käesoleval juhul peatati Dual Prodi tegevusluba pärast seda, kui ametiasutus oli uurimise käigus tuvastanud, et esinesid maksuseadustiku artikli 452 lõike 1 punktides h ja i sätestatud asjaolud, ning pärast seda, kui talle oli esitatud ametlik süüdistus süüteo toimepanemises. Menetluse selles etapis ei ole süsteemi olemust ja kaalul olevaid huve silmas pidades ebamõistlik, et õigusaktides nähakse ette võimalus tegevusluba peatada. Leian, et see ei tugine „üksnes oletusele“ süüteo toimepanemise kohta, vaid pigem, et tõendite esitamise kord, mida kohaldatakse kriminaalsüüdistuse esitamisele, on sisuliselt see sama tõendite esitamise kord, mille alusel saab põhjendada tegevusloa peatamist maksuseadustiku artikli 369 lõike 3 punkti c alusel.

39. Samuti võib tähtsust omada see, et Euroopa Kohus on objektiivsel vastutusel põhineva haldustrahvide süsteemi kohta leidnud, et see võib olla liidu õiguse ja proportsionaalsuse üldpõhimõttega kooskõlas, kui sellega taotletav eesmärk vastab üldisele huvile, mis võib õigustada sellise süsteemi kehtestamist.( )

40. Lisaks tuleneb harta artiklis 41 ette nähtud õigusest heale haldusele, et haldusasutused peavad neil lasuva kontrollikohustuse raames uurima kõiki asjasse puutuvaid aspekte hoolikalt ja erapooletult, et neil oleks tegevusloa peatamise otsuse tegemisel selleks võimalikult täielikud ja usaldusväärsed tõendid.( )

41. Samuti võib tähtsust omada see, et analoogsetes olukordades on Euroopa Kohus leidnud, et liidu õigusega ei ole vastuolus see, kui ametiasutus kasutab haldusmenetluse kontekstis tõendeid, mis on saadud paralleelses kriminaalmenetluses, mille tulemusel ei ole õigusvastast käitumist veel tuvastatud, tingimusel, et alati järgitakse liidu õigusega tagatud õigusi.( )

42. Eeltoodust tulenevalt ja kuigi riigisisene kohus peab kontrollima käesoleva ettepaneku punktides 37–41 viidatud asjaolusid, olen arvamusel, et asjaolu, et riigisisestes õigusaktides on ette nähtud, et alkoholi ebaseaduslikus tootmises ja valdamises väidetavalt osaleva isiku suhtes võib algatada kriminaalmenetluse, ei tähenda, et direktiivi 2008/118 artikli 16 lõike 1 kohase maksulao käitamise tegevusloa võib peatada alles siis, kui nimetatud kriminaalmenetlus on päädinud süüdimõistva kohtuotsusega. Dual Prodi mõttekäik näib olevat selline, et pärast seda, kui talle on esitatud süüdistus tegevusloa alusel toimuva äritegevusega seotud süüteos,( ) saab ta seda äritegevust jätkata seni, kuni ta on selles süüteos süüdi mõistetud. Ükski direktiivi 2008/118 artikli 16 tõlgendus ei võimalda teha sellist järeldust, mis lisaks sellele ohustaks oluliselt direktiivis 2008/118 ette nähtud loa alusel laopidamise korra tõhusust ja usaldust selle vastu.( )

43. Tulenevalt erapooletuse kohustusest ja süütuse presumptsioonist ei tohi asja hilisemas või paralleelses kriminaalmenetluses menetlev kohtunik lugeda tegevusloa peatamist tõendiks süüdistatava süü kohta kriminaalmenetluses. See näib olevat ainus kontekst, milles süütuse presumptsioon võib olla asjakohane, kuivõrd see ei ole kohaldatav selle haldusmenetluse kontekstis, mille tulemusel tegevusluba teist korda peatati.

44. Samuti on asjakohane, et Euroopa Kohus on leidnud, et süütuse presumptsiooni põhimõttega ei ole vastuolus kriminaalasjades kohaldatav õiguslik eeldus, millega kantakse tõendamiskoormis üle süüdistatavale, tingimusel, et see eeldus on vaidlustatav ja kaitseõigused on tagatud.( ) Selliseid eeldusi kasutatakse näiteks liidu õiguse valdkonnas, mis reguleerib kartellide tuvastamist ja karistamist.( ) Sellega sarnaselt on EIK leidnud, et igas õigussüsteemis esineb faktilisi või õiguslikke eeldusi, mida EIÕK ei keela kasutada. Küll aga on riik kohustatud seadma sellised eeldused mõistlikesse piiridesse, võttes arvesse kaalul olevate huvide olulisust ning tagades kaitseõigused kriminaalmenetluses.( ) Samuti ei ole ametiasutusel keelatud teha mõistlikke järeldusi kõigi olemasolevate tõendite põhjal.( ) Kuigi need kaalutlused on kujunenud kriminaalmenetluse ja -karistuste kontekstis, kohaldatakse neid samamoodi ka muudes kui kriminaalasjades.

45. Eeltoodust tulenevalt teen ettepaneku, et Euroopa Kohus vastaks esimesele küsimusele nii, et harta artikli 48 lõikega 1 tõlgendatuna koostoimes direktiivi 2008/118 artikli 16 lõikega 1 ei ole vastuolus see, kui enne kriminaalmenetluses tehtud süüdimõistva kohtuotsuse jõustumist kohaldatakse tegevusloa peatamist muu kui haldusõigusliku sanktsioonina, et hoida ära võimalik maksudest kõrvalehoidmine või kuritarvitused, ning samuti ei ole sellega vastuolus see, kui nimetatud kontekstis tuginetakse oletusele.

D. Teine küsimus

46. Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib teha kindlaks, kas harta artikliga 50 tõlgendatuna koostoimes direktiivi 2008/118 artikli 16 lõikega 1 on vastuolus, kui ametiasutus peatab tegevusloa samade asjaoludega seoses kaks korda.

47. Kuivõrd minu arvates ei ole kumbki peatamine oma laadilt karistusõiguslik, ei ole harta artiklis 50 ja protokolli nr 7 artikli 4 lõikes 1 sätestatud ne bis in idem’i põhimõte kohaldatav; samuti ei saa kohaldada kohtupraktikat, mis on välja kujunenud olukordades, milles samade asjaolude pinnalt toimuvad omavahel tihedalt seotud kriminaalmenetlus ja mõni muu menetlus.( ) Samuti nõustun ma Itaalia valitsuse seisukohtadega, mille kohaselt ei ole eelotsusetaotluses piisavalt selgitatud, miks asjaolud, mille põhjal tehti kumbki peatamistest, on samad, kuigi eelotsusetaotlusest nähtuvalt toimus esimene peatamine maksuseadustiku artikli 452 lõike 1 punkti i alusel, mis on seotud sellise varustuse kasutamisega, mille kaudu saab ilma mõõtmiseta ammutada alkoholi või destillaadi koguseid, ja teine maksuseadustiku artikli 452 lõike 1 punktide i ja h alusel, mis on seotud aktsiisikauba ladustamisega väljaspool maksuladu. Seega on teine küsimus hüpoteetiline isegi siis, kui peaks leitama, et peatamised või üks neist on laadilt karistusõiguslikud.( )

48. Komisjon leiab, et kahe haldusõigusliku sanktsiooni määramine olukorras, kus õigusrikkuja, olulised asjaolud ja kaitstav huvi on samad, peaks olema piiratud proportsionaalsuse põhimõtte ja hea halduse põhimõtte alusel, et tagada, et nende kumulatiivne kestus ei oleks ülemäärane.( ) Minu hinnangul saab siin kohaldada vastuväidet, mis on välja toodud käesoleva ettepaneku eelmises punktis: kuivõrd tegemist on märkimisväärse ebakindlusega selle suhtes, kas olulised asjaolud, mille tulemusel tehti kumbki peatamine, on samad, on ne bis in idem’i põhimõtte haldusõigusliku ekvivalendi võimalik kohaldamine hüpoteetiline. Seega ei ole otstarbekas seda küsimust käesoleva eelotsusetaotluse raames käsitleda, võttes arvesse, et ainsana tõstatas selle küsimuse komisjon ja eelotsusetaotluse esitanud kohus ei lisanud selle kohta alternatiivselt sõnastatud küsimust.

V. Ettepanek

49. Neil põhjustel teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Tribunalul Satu Mare (Satu Mare esimese astme kohus, Rumeenia) esitatud eelotsuse küsimustele järgmiselt:

Harta artikli 48 lõiget 1 tõlgendatuna koostoimes nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ, artikli 16 lõikega 1

tuleb tõlgendada nii, et

sellega ei ole vastuolus see, kui enne kriminaalmenetluses tehtud lõplikku süüdimõistvat otsust kohaldatakse tegevusloa peatamist muu kui karistusõigusliku sanktsioonina, selleks et hoida ära võimalik maksudest kõrvalehoidmine või kuritarvitused, ning samuti ei ole sellega vastuolus see, kui nimetatud kontekstis tuginetakse oletusele.