Kohtuasi T-151/03

Nuova Agricast Srl

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Tühistamishagi – Dokumentidega tutvumise õigus – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Esemeta hagi

Esimese Astme Kohtu määrus (viies koda), 8. juuni 2005

Määruse kokkuvõte

Tühistamishagi – Hagi komisjoni otsuse vastu, millega ei võimaldatud tutvuda liikmesriigist pärit dokumendiga – Dokument, mis on lisatud hagiavaldusele, kuid millest väidetavalt ei ole hagejale teada antud – Esemeta hagi, silmas pidades juriidilise esindamise mõistet – Siseriiklike kutse-eetika nõuete mõju puudumine

(EÜ artikkel 230; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001)

Hageja esitatud hagi, millega nõutakse komisjoni otsuse tühistamist, millega hagejal ei võimaldatud tutvuda liikmesriigist pärit dokumendiga, on esemeta põhjusel, et see dokument oli esitatud hagiavalduse lisana.

Esimese Astme Kohus ei saa vastu võtta hageja advokaadi avaldust, mille kohaselt ta esitas kutse-eetikat järgides isiklikult selle dokumendi, mille avaldamist nõuti määrusele nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele toetudes.

Juriidiline esindamine, mis on Esimese Astme Kohtus kohustuslik, tähendab seda, et üks isik tegutseb õigusemõistmises teise isiku nimel ja tema eest, kuid õiguslikud tagajärjed saabuvad ainult viimase kasuks või kohustuseks. Esindaja, antud juhul advokaat, on vaid vahendaja esindatava isiku kasuks, kes on kohtuniku jaoks ainus menetluspool.

Lisaks ei ole Esimese Astme Kohtu ülesanne hinnata selle advokaadi poolt siseriiklike kutse-eetika nõuete järgimist, millele ta on allutatud.

(vt punktid 26, 28−32, 34)

ESIMESE ASTME KOHTU MÄÄRUS (viies koda)

8. juuni 2005( )

Tühistamishagi – Dokumentidega tutvumise õigus – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Esemeta hagi

Kohtuasjas T‑151/03,

Nuova Agricast Srl, asukoht Cerignola (Itaalia), esindaja: advokaat M. Calabrese,

hageja,

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: V. Di Bucci ja P. Aalto, keda abistas advokaat A. Abate, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,

kostja,

keda toetas

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik, esindaja: algselt K. Manji, hiljem C. Jackson, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,

menetlusse astuja,

mille esemeks on nõue tühistada komisjoni otsus, millega hagejal ei võimaldatud tutvuda liikmesriigist pärit dokumendiga,

EUROOPA ÜHENDUSTE



ESIMESE ASTME KOHUS (viies koda),

koosseisus: koja esimees M Vilaras, kohtunikud F. Dehousse ja D. Šváby,

kohtusekretär: H. Jung,

on andnud järgmise

määruse

Kohtuasja aluseks olevad asjaolud

1 Oma 17. märtsi 2006. aasta kirjas, mis on komisjoni saabunud 20. märtsil samal aastal, nõuab hageja, toetudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331), õigust tutvuda kirjaga, milles Itaalia ametiasutused väljendasid oma keeldumist avalikustada komisjonile adresseeritud kirjavahetus enne seda, kui komisjon tegi 12. juulil 2000. aastal otsuse, mis tunnistab pärast eelkontrolli riigiabi ühisturuga kokkusobivaks (riigiabi N 715/99 − Itaalia (SG 2000 D/105754)) (edaspidi „12. juuli 2000. aasta otsus”), millise kirjavahetuse esemeks on esimene juurdepääsutaotlus, mille hageja on vaidlustanud kohtuasjas T‑139/03.

2 Komisjon palus 27. märtsi 2003. aasta kirjas Itaalia ametiasutustel võtta seisukoht ülalnimetatud juurdepääsutaotluse esemeks oleva dokumendi võimaliku hagejale edastamise kohta.

3 28. märtsil 2003 saatis komisjon hagejale kirja, et teavitada teda määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 4 alusel konsulteerimisest Itaalia ametiasutustega dokumendi võimaliku avalikustamise üle. See tavalise postiga saadetud kiri jõudis hagejani 14. aprillil 2003.

4 16. aprillil 2003 saatis komisjon hagejale kirja, et teavitada teda, et Itaalia ametiasutused on vastu taotletud dokumendi edastamisele ja seega ei saa hageja juurdepääsutaotlust rahuldada. See tavalise postiga saadetud kiri jõudis hagejani 2. mail 2003.

5 Hageja esitas 23. aprillil 2003 komisjoni peasekretärile vastavalt määruse nr 1049/2001 artikli 7 lõikele 2 kordustaotluse. See taotlus registreeriti komisjonis 24. aprillil 2003.

6 Hagejale 24. aprillil 2003 adresseeritud faksiga informeeris komisjon hagejat sellest, et võtnud arvesse konkurentsi peadirektoraadi pädeva teenistuse 16. aprilli 2003. aasta vastust, tunnistas ta hageja kordustaotluse esemetuks. Sellele faksile lisati komisjoni 16. aprilli 2003. aasta kirja koopia.

Menetlus ja poolte seisukohad

7 Hageja esitas hagiavalduse, mis saabus Esimese Astme Kohtu kantseleisse 6. mail 2003. Eraldi dokumendiga samast kuupäevast esitas hageja Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 76 a alusel taotluse kohaldada kiirendatud menetlust, mis jäeti 12. juuni 2003. aasta otsusega rahuldamata.

8 Esimese Astme Kohtu kantseleisse 16. juunil 2003 esitatud eraldi dokumendiga esitas kostja vastavalt kodukorra artiklile 114 vastuvõetamatuse vastuväite.

9 Hageja esitas 16. juulil 2003 oma märkused selle vastuväite kohta ja taotles Esimese Astme Kohtult menetlust korraldavate meetmete korras hagi lisa A 9 „tagasivõtmist”, mis vastab kirjale, milles Itaalia ametiasutused väljendasid oma keeldumist avaldada komisjonile suunatud kirjavahetus enne 12. juuli 2000. aasta otsuse vastuvõtmist ja mis on 17. märtsi 2003. aasta juurdepääsutaotluse ese, või „teise võimalusena tunnistada [selle lisa] konfidentsiaalset iseloomu”, „võttes arvesse vaidluse osapoolt (Nuova Agricast srl), olgugi et dokument esitati tänu tema kaitsjale”.

10 Esimese Astme Kohtu kantseleisse 12. augustil 2003 esitatud taotlusega palus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik luba käesolevas asjas menetlusse astumiseks kostja nõuete toetuseks.

11 Esimese Astme Kohtu kantseleisse 22. septembril 2003 saabunud kirjaga esitas hageja taotluse hagiavalduse teatud lisade konfidentsiaalseks tunnistamiseks.

12 Menetlust korraldavate meetmete korras 19. novembril 2003 komisjonile saadetud kirjas palus Esimese Astme Kohus komisjonil täpsustada teadaannete kuupäevi ja registreerida teatud kirju eesmärgiga jälgida haldusmenetluse kulgu, millise nõudmise komisjon rahuldas 3. detsembri 2003. aasta kirjaga.

13 Esimese Astme Kohtu neljanda koja esimees liitis 5. märtsi 2004. aasta määrusega vastuvõetamatuse vastuväite põhinõudega, rahuldas Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi menetlusse astumise avalduse ja määras vastavalt hageja taotlusele, et menetlusse astujale edastatakse menetlusdokumentide mittekonfidentsiaalne versioon. Menetlusse astuja loobus 6. detsembril 2004 Esimese Astme Kohtu kantseleis registreeritud kirjaga seisukohtade esitamisest.

14 Hageja palub hagiavalduses Esimese Astme Kohtul:

– tühistada komisjoni 27. märtsi 2003. aasta kiri;

– tühistada komisjoni 16. aprilli 2003. aasta faks;

– tühistada komisjoni 24. aprilli 2003. aasta faks, mis vastab kordustaotlusele „vastamata jätmisele” ja on käsitletav tutvumise õiguse andmisest keeldumisena;

– mõista kohtukulud välja komisjonilt.

15 Komisjon palub kostja vastuses Esimese Astme Kohtul:

– tunnistada hagi vastuvõetamatuks;

– täiendava võimalusena jätta hagiavaldus läbi vaatamata, kuna see on ilmselgelt põhjendamatu;

– täiendava võimalusena jätta hagi rahuldamata, kuna see on põhjendamatu;

– mõista kohtukulud välja hagejalt.

16 Hageja loobus repliigis nõudest tühistada komisjoni 16. aprilli 2003. aasta kiri. Seevastu ta taotles, pidades silmas komisjoni 3. detsembri 2003. aasta kirja, komisjoni 27. märtsi 2003. aasta kirjas sisalduvate järelduste ja taotluse vaikimisi rahuldamata jätmise tühistamist, millega sekkuti väidetavalt 19. mail 2003 ja mida komisjon on oma kostja vastuses põhjendanud Itaalia ametiasutuste jätkuva keeldumisega taotletud dokumentide avaldamisest. Menetlust korraldavate meetmete raames loobus hageja oma nõudest tühistada või kuulutada konfidentsiaalseks hagiavalduse lisa A 9 ja taotles kohtuasjade T‑151/03, T‑287/03, T‑295/03, T‑297/03, T‑298/03 ja T‑299/03 liitmist.

17 Komisjon palub vasturepliigis Esimese Astme Kohtul:

– tuvastada, et hageja on loobunud nõudmast komisjoni 16. aprilli 2003. aasta kirja tühistamist, mis muudab hagi sisutuks;

– jätta vajadusel rahuldamata väidetavalt 19. mail 2003 toimunud vaikimisi keeldumise peale esitatud hagi kui vastuvõetamatu ja/või põhjendamatu;

– „kinnitada” kostja vastuses esitatud järeldusi.

18 Lisaks sellele palub komisjon Esimese Astme Kohtul kõrvaldada toimikust repliigi kahes joonealuses märkuses sisalduvad „asjassepuutumatud märkused” ja ühineb taotlusega liita kohtuasjad T‑151/03, T‑287/03, T‑295/03, T‑297/03, T‑298/03 ja T‑299/03.

19 Kirjadega, mis saabusid Esimese Astme Kohtu kantseleisse vastavalt 31. jaanuaril 2005 ja 4. veebruaril 2005, vastasid hageja ja komisjon Esimese Astme Kohtu nõudmisele esitada oma märkused selle kohta, milliseid järeldusi võib teha Esimese Astme Kohtu 30. novembri 2004. aasta otsusest kohtuasjas T‑168/02: IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds v. komisjon (EKL 2004, lk II-4135, edaspidi „IFAW otsus”) menetluse jaoks käesolevas kohtuasjas.

20 Hageja märgib, et pärast IFAW otsust „leiab” Esimese Astme Kohus:

– et hagi on ilmselgelt vastuvõetamatu osas, milles see on suunatud selle dokumendi vaidlustamisele, millega komisjon konsulteeris Itaalia ametiasutustega;

– et hagi on ilmselgelt põhjendamatu osas, milles sellega vaidlustatakse kõnealuse dokumendiga tutvumise taotluse rahuldamisest keeldumine, mis tugineb määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 5 rikkumisele.

21 Hageja lisab, et „on väga tõenäoline, et hagiga juhtub sama osas, milles sellega vaidlustatakse kõnealuse dokumendiga tutvumise taotluse rahuldamisest keeldumine, mis põhineb kaitseõiguse rikkumisel”. Ta taotleb kodukorra artikli 87 lõike 3 kohaldamist.

22 Komisjon märgib, et võttes arvesse Esimese Astme Kohtu IFAW otsuses toodud seisukohta ja Itaalia ametiasutuste väljendatud vastuseisu taotletud dokumentide avaldamisele, on selge, et hagi ei ole põhjendatud. Komisjon taotleb Esimese Astme Kohtult hagi rahuldamata jätmist ilmselgelt vastuvõetamatuse tõttu või igal juhul põhjendamatuse tõttu.

Õiguslik käsitlus

23 Vastavalt Esimese Astme Kohtu kodukorra artiklile 113 võib kohus igal ajal omal algatusel kaaluda, kas esineb asja läbivaatamist takistavaid asjaolusid; kohus teeb otsuse artikli 114 lõigete 3 ja 4 kohaselt.

24 Antud juhul leiab Esimese Astme Kohus, et kohtutoimiku materjalides on piisavalt teavet, mis võimaldab tal hagi üle otsustada ilma suulise menetluseta.

25 Selle kohta märgib Esimese Astme Kohus, et 17. veebruari 2003. aasta kiri, millega Itaalia ametiasutused väljendasid oma vastuseisu komisjonile adresseeritud riigiabi nr 715/99 kohta käiva kirjavahetuse avaldamisele, on hageja 17. märtsi 2003. aasta juurdepääsutaotluse ese ja esineb hagiavalduse lisana A 9.

26 Hagiavalduses märgib hageja advokaat, et ta sai kõnealuse dokumendi kohtuasja T‑76/02: Messina v. komisjon, milles Esimese Astme Kohus tegi otsuse 17. septembril 2003 (EKL 2003, lk II‑3203), menetluse käigus. Ta väidab, et kutse-eetika kohaselt ei ole ta seda hagejale teada andnud, kuid samast kutse-eetikast lähtudes, mis on sätestatud Itaalia advokaatidele kehtestatud aukoodeksi artiklis 9, ei tohiks ta käesolevas menetlusstaadiumis jätta kõnealust dokumenti kasutamata.

27 Lisaks ei toimu vaidluse osapoole ja advokaadi puhul samasugust identiteetide kokkusulamist kui esindatava ja esindaja puhul.

28 Esiteks tuleb meenutada, et vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja artiklile 19, mis on Esimese Astme Kohtu menetluses kohaldatav sama põhikirja artikli 53 alusel, peab pooli, kes ei ole liikmesriigid, institutsioonid, Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigid, samuti EFTA järelevalveametit, kohtus esindama advokaat.

29 Juriidiline esindamine tähendab seda, et üks isik tegutseb õigusemõistmises teise isiku nimel ja tema eest, kuid õiguslikud tagajärjed saabuvad ainult viimase kasuks või kohustuseks. Esindaja, antud juhul advokaat, on vaid vahendaja esindatava isiku kasuks, kes on kohtuniku jaoks ainus menetluspool.

30 Neil asjaoludel ei saa Esimese Astme Kohus vastu võtta hageja advokaadi avaldust, mille kohaselt ta esitas asjassepuutuva dokumendi isiklikult ja oma volitaja teadmata.

31 Tuleb tõdeda, et antud juhul on äriühing Nuova Agricast, keda seadusekohaselt esindab advokaat, esitanud Esimese Astme Kohtusse nõuetekohase hagi koos lisadega ja et hageja on vaidluste käigus esitanud erinevaid tõendeid, mille hulgas esineb Itaalia ametiasutuste 17. veebruari 2003. aasta kiri, mis on 17. märtsil 2003 esitatud juurdepääsutaotluse ese.

32 Teiseks tuleb rõhutada, et Esimese Astme Kohtu ülesanne ei ole käesolevas menetluses hinnata hageja advokaadi poolt siseriiklike kutse-eetika nõuete järgimist seoses asjassepuutuva dokumendi lisamisega hagiavalduse lisadesse.

33 Järelikult tuleb tõdeda, et käesoleva hagiga nõuab hageja õigust tutvuda dokumendiga, mis on juba tema valduses.

34 Seega ilmneb, et äriühingu Nuova Agricast esitatud hagi on esemetu, sest on sedastatud, et hageja sõnul oli tema juurdepääsutaotlus õigustatud vajadusega tõestada siseriiklike ametiasutuste vastuseisu komisjoniga enne 12. juuli 2000. aasta otsuse vastuvõtmist peetud kirjavahetuse avaldamisele, mis on hageja esimese juurdepääsutaotluse ese.

35 Lisaks sellele ei saa neil asjaoludel otsustada hageja ja komisjoni esitatud menetlust korraldavate meetmete taotluse üle, sest nendel taotlustel ei ole kohtuasja lahendamise seisukohast tähtsust (Esimese Astme Kohtu 25. juuni 2002. aasta otsus kohtuasjas T‑311/00: British American Tobacco (Investments) v. komisjon, EKL 2002, lk II‑2781, punkt 50) või nende ese on ära langenud.

Kohtukulud

36 Vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 2 on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Vastavalt sama artikli lõikele 3 võib Esimese Astme Kohus erandjuhtudel siiski otsustada jätta kummagi poole kohtukulud tema enda kanda.

37 Hageja taotleb oma 31. jaanuari 2005. aasta kirjas Esimese Astme Kohtult antud asjas kodukorra artikli 87 lõike 3 kohaldamist, viidates kohaldatavate õigusnormide erilisele iseloomule, mille puhul on tõenäolised tõlgendusvead, nagu seda on märkinud komisjon ja kinnitanud Euroopa ombudsman.

38 Piisab märkimisest, et käesoleva hagi rahuldamata jätmise põhjenduseks ei ole kohaldatavate õigusnormide konkreetse sätte tõlgendamine, vaid ainuüksi tõdemus, et puudub hagi ese, ja järelikult tuleb otsustada, et hageja kannab oma kohtukulud ise, samuti hüvitab komisjoni kohtukulud käesolevas astmes.

Esitatud põhjendustest lähtudes

ESIMESE ASTME KOHUS (viies koda)

määrab:

1. Jätta hagi rahuldamata.

2. Mõista hagejalt välja nii tema enda kui komisjoni kohtukulud.

8. juunil 2005 Luxembourgis.

Kohtusekretär Koja esimees