Keywords

Summary



Keywords

1. Eelotsuse küsimused – Kehtivuse hindamine – Küsimus sellise otsuse kehtivuse kohta, mida EÜ artikli 230 alusel ei ole vaidlustatud

(EÜ artiklid 230 ja 234)

2. Eelotsuse küsimused – Euroopa Kohtu pädevus – Piirid – Ilmselgelt asjassepuutumatu küsimus

(EÜ artikkel 234)

3. Konkurents – Ühenduse eeskirjad – Adressaadid – Ettevõtjad – Mõiste

(EÜ artikli 87 lõige 1)

4. Konkurents – Ühenduse eeskirjad – Adressaadid – Ettevõtjad – Mõiste

(EÜ artikli 87 lõige 1)

5. Riigiabi – Mõiste

(EÜ artikli 87 lõige 1)

6. Riigiabi – Mõiste – Meetme valikuline iseloom

(EÜ artikli 87 lõige 1)

7. Riigiabi – Liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine – Konkurentsi kahjustamine – Hindamiskriteeriumid

(EÜ artikli 87 lõige 1)

8. Riigiabi – Mõiste

(EÜ artikli 87 lõige 1)

Summary

1. Kui siseriiklik kohus esitas eelotsuse küsimuse komisjoni otsuse kehtivusest omal algatusel, mitte aga sellise õigussubjekti taotlusel, kellel oli küll võimalus otsuse peale tühistamishagi esitada, ent kes ei olnud seda EÜ artiklis 230 märgitud tähtaja jooksul teinud, ei saa seda eelotsuse küsimust vastuvõetamatuks tunnistada viimati mainitud asjaolu tõttu.

(vt punktid 72–74)

2. Euroopa Kohus võib otsustada mitte vastata ühenduse õigusakti kehtivuse hindamist puudutavale eelotsuse küsimusele, kui selgelt ilmneb, et siseriikliku kohtu palutud hinnangul puudub igasugune seos põhikohtuasja vaidluse asjaolude või esemega.

(vt punkt 75)

3. Konkurentsiõiguse valdkonnas hõlmab ettevõtja mõiste mis tahes majandustegevust harrastavat üksust, sõltumata tema õiguslikust vormist ja rahastamisviisist.

Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teatud turul. Kuigi kõige sagedamini tegeletakse majandustegevusega otse turul, ei ole siiski välistatud, et majandustegevus koosneb selliste asjaolude kogumist, kus üks üksus on otseselt turuga kontaktis ja teisalt terviku moodustava majandusüksuse sees seda üksust kontrolliv üksus on kaudselt turuga kontaktis.

Sellega seoses ei piisa üksnes osaluste, isegi kontrollosaluste omamisest, et nende osaluste omaniku tegevust majandustegevuseks lugeda, kui see tekitab üksnes aktsionäriks või osanikuks olemisega kaasnevate õiguste kasutamist ning olenevalt olukorrast dividendide saamist, mis on lihtsalt omandi viljad. Seevastu tuleb äriühingus kontrollosalust omavat üksust, kes tegelikult ka seda äriühingut kontrollib, sekkudes otseselt või kaudselt selle juhtimisse, lugeda aktiivselt kontrollitava ettevõtja majandustegevuses osalevaks ja seetõttu tuleb ka teda selle alusel lugeda EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses ettevõtjaks.

Vastasel juhul võtaks olukord, kus ettevõtja lihtsalt jagatakse kaheks erinevaks üksuseks, millest esimene otseselt varasema majandustegevusega tegeleb ja teine esimest kontrollib tema juhtimisse sekkudes, ühenduse riigiabialastelt normidelt nende kasuliku mõju. See võimaldaks teisel üksusel saada riigi poolt või riigi vahenditest antud toetusi või teisi eeliseid ning kasutada neid esimese kasuks nendest kahest moodustatud majandusüksuse huvides.

Seetõttu võidakse lugeda „ettevõtjaks” EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses ja seega ühenduse riigiabialastele normidele alluvaks sellist juriidilist isikut nagu pangandussihtasutus, mis kontrollib pangandusettevõtja kapitali ja mida reguleerivad normid, mis muudavad tema ülesande laiemaks lihtsast investori kapitalipaigutusest; teevad võimalikuks nii kontrolliülesande kui ka algatuste tegemise ja rahalise toetuse ülesannete täitmise, ja illustreerivad orgaaniliste ja funktsionaalsete sidemete olemasolu pangandussihtasutuste ja pangandusäriühingute vahel.

(vt punktid 107–118, 125, resolutiivosa punkt 1)

4. EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses ei saa lugeda „ettevõtjaks” pangandussihtasutust, mille tegevus piirdub üksnes sissemaksete tegemisega mittetulundusorganisatsioonidesse. Sellisel tegevusel on täiesti ühiskondlik laad ja seda ei teostata turul teiste üksustega konkureerides. Selle tegevuse raames tegutseb pangandussihtasutus nagu heategev organisatsioon, mitte aga kui ettevõtja.

Kui aga pangandussihtasutus seevastu ise tegutseb avaliku huvi ja ühiskondliku kasu valdkondades ning kasutab seadusandja poolt talle antud võimalust teostada rahandus-, äri-, kinnisvara- ja vallasvaratehinguid, mis on vajalikud või sobilikud talle määratud eesmärkide teostamiseks, võib ta pakkuda kaupasid või teenuseid turul teiste üksustega konkureerides, näiteks teadusuuringute, hariduse, kunsti või tervishoiu valdkondades.

Selle oletuse korral tuleb sellist pangandussihtasutust lugeda ettevõtjaks, kui ta teostab majandustegevust, sõltumata asjaolust, et kaupade või teenuste pakkumine toimub ilma tulundusliku eesmärgita, niipea, kui ta teostab seda niisugust eesmärki järgivate teiste üksustega konkureerides, ja järelikult talle kohaldada ühenduse riigiabialaseid õigusnorme.

(vt punktid 119–125, resolutiivosa punkt 1)

5. Abi mõiste on laiem kui toetuse mõiste, kuna hõlmab mitte ainult positiivseid soodustusi nagu toetus, vaid ka meetmeid, mis ei ole toetused selle sõna kitsamas tähenduses, kuid mis erinevas vormis vähendavad ettevõtte eelarvel tavaliselt lasuvaid kulutusi ja seetõttu sarnanevad toetustega nii oma iseloomult kui ka toimelt.

Sellest tuleneb, et meede, millega ametiasutused annavad teatud ettevõtjatele maksuvabastuse, mis ei too küll kaasa riigi vahendite ülekandmist, ent asetab selle saajad soodsamasse rahalisse olukorda kui teised maksukohustuslased, kujutab endast riigiabi EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses. Samuti võib riigiabi olla meede, millega teatavatele ettevõtjatele antakse maksuvabastus või lükatakse edasi tavapäraselt tasumisele kuuluva maksu tasumine.

(vt punktid 131, 132)

6. Maksusoodustust, mis antakse mõnele ettevõtjale lähtuvalt tema õiguslikust vormist, avalik-õiguslikule juriidilisele isikule või sihtasutusele ja lähtuvalt nende tegevusest teatud valdkondades, ei kohaldata kõigile ettevõtjatele ja seega ei saa seda lugeda üldiseks maksu- või majanduspoliitika meetmeks ning järelikult on see valikuline.

(vt punktid 135, 136, 138)

7. EÜ artikli 87 lõikes 1 on keelatud abi, mis kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ja kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi. Et siseriiklikku meedet keelatud riigiabiks lugeda, ei tule tõendada abi tegelikku mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele ja tegelikku konkurentsimoonutamist, vaid üksnes uurida, kas abi võib mõjutada seda kaubandust ja kahjustada konkurentsi. Eelkõige siis, kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja olukorda ühendusesiseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, tuleb lugeda, et abi viimaseid mõjutab. Sellega seoses võib asjaolu, et üks majandusharu on ühenduse tasandil liberaliseeritud, anda tunnistust abi tegelikust või võimalikust mõjust liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

Lisaks ei ole vajalik, et kasu saav ettevõtja ise osaleks ühendusesiseses kaubanduses. Kui liikmesriik annab ettevõtjale abi, võidakse siseriiklikku tegevust säilitada või suurendada, mille tagajärjel vähenevad teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate võimalused siseneda selle liikmesriigi turule. Lisaks võib sellise ettevõtja tugevdamine, kes kuni selle ajani ei osalenud ühendusesiseses kaubanduses, panna ta olukorda, mis võimaldab tal siseneda teise liikmesriigi turule.

(vt punktid 139–143)

8. Pangandussihtasutusele, kas on pangateenuseid osutavate äriühingute osaluse omanikud ja kes tegelevad ainult heategevuse, hariduse, kutseõppe, õpingute ning teadusuuringutega, makstud dividendide pealt kinnipidamisest vabastamist võidakse pärast siseriikliku kohtuniku poolse uurimise lõppu lugeda riigiabiks EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses. Tegelikult on selline riiklik meede riigi poolt rahastatav. Lisaks on see valikuline. Lõpuks antakse see soodustus finantsteenuste valdkonnas, mis tegi läbi olulise liberaliseerimisprotsessi ühenduse tasandil, teravdades asutamislepingus ette nähtud kapitali vaba liikumise põhimõttest juba tuleneda võivat konkurentsi, ja võib esiteks tugevdada rahastamise ja/või likviidsuse seisukohast pangandussihtasutuse ja pangandusäriühingu poolt moodustatud pangandusega tegeleva majandusüksuse seisundit ning teiseks tugevdada pangandussihtasutuse seisundit mõnes tema tegevuses, nimelt ühiskondlikus, teadus- või kultuurivaldkonnas.

(vt punktid 133, 138, 145, 146, resolutiivosa punkt 2)