Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurents – Kartellid – Ettevõtjate vahelised sõlmitud kokkulepped – Mõiste – Kahe- või mitmepoolne tegevus – Kaasaarvamine – Ühepoolne tegevus – Väljaarvamine

(EÜ artikli 81 lõige 1)

2. Konkurents – Ühenduse eeskirjad – Ettevõte – Mõiste – Majandusüksus – Eraldiseisvad õigussubjektid, kes on sõlminud agendilepingu – Majandusüksuse olemasolu nõuded

(EÜ artikli 81 lõige 1)

3. Konkurents – Kartellid – Keeld – Grupierand – Määrus nr 1475/95 – Mõiste „edasimüük”

(Komisjoni määrus nr 1475/95, artikli 10 lõige 12)

4. Konkurents – Haldusmenetlus – Vastuväiteteatis – Kohustuslikud andmed – Kaitseõiguse tagamine

(Nõukogu määrus nr 17, artikli 19 lõige 1; komisjoni määrus nr 99/63, artiklid 2 ja 4)

5. Konkurents – Kartellid – Kooskõlastatud tegevus – Mõiste – Koordineerimine ja koostöö, mis on vastuolus iga ettevõtja kohustusega otsustada sõltumatult, millisel viisil ta turul tegutseb

(EÜ artikli 81 lõige 1)

6. Konkurents – Kartellid – Ettevõtjate vahelised sõlmitud kokkulepped – Komisjoni kohustus tõendada rikkumist – Tõend konkurentsivastase iseloomuga koosolekutel osalemise kohta – Tõend erineva seisukohavõtu kohta otsuste suhtes, mida ettevõtte suhtes tehakse

(EÜ artikli 81 lõige 1)

7. Konkurents – Kartellid – Ettevõtjate ühenduste otsused – Ühenduse liikmete poolt elluviidav otsus, mis ei ole siduv – Kaasaarvamine

(EÜ artikli 81 lõige 1)

8. Konkurents – Kartellid – Liikmesriikidevahelise kaubanduse mõjutamine – Keelatud kokkulepe, mis mõjutab turgu kogu liikmesriigi territooriumil – Vahetu mõju

(EÜ artikli 81 lõige 1)

9. Konkurents – Ühenduse eeskirjad – Tütarettevõtja toimepandud rikkumine – Emaettevõtja vastutus – Tingimused – Tütarettevõtja eraldiseisvaks õigussubjektiks olemise nõude puudumine – Kogu tütarettevõtja kapitali esindamise nõue – Emaettevõtja kohustus ümber lükata eeldus, et tal on reaalne võim tütarettevõtja juhtimise üle

(EÜ artikli 81 lõige 1)

Summary

1. EÜ artikli 81 lõikes 1 sätestatud keeld puudutab eranditult kahe- või mitmepoolselt koordineeritud tegevusi ja seda ettevõtjatevaheliste kokkulepete, ettevõtjate ühenduste otsuste või kooskõlastatud tegevuse vormis. Eeltoodust järeldub, et kokkuleppe mõistes selle sätte tähenduses on kesksel kohal vähemalt kahe poole ühine tahe. Eeltoodust tuleneb, et kui ettevõtja otsus kujutab endast ettevõtja ühepoolset tegevust, siis sellisele otsusele selles sättes kehtestatud keeldu ei kohaldata.

(vt punktid 83 ja 84)

2. Konkurentsireeglite kohaldamiseks ei ole määrava tähtsusega kahe ettevõtja formaalne eraldamine, mis tuleneb nende iseseisva õigussubjekti staatustest; oluline on määratleda, kas nad tegutsevad turul ühiselt. Seega võib olla vajalik tuvastada, kas kaks eraldiseisvat õigusvõimelist äriühingut moodustavad ühe ja sama ettevõtte või majandusüksuse või kuuluvad sellesse, mis turul ühtsena ka tegutseb.

Eespool viidatud olukorraga ei ole tegemist üksnes ema- ja tütarettevõtja vahelise õigussuhte puhul, vaid teatud asjaoludel ka äriühingu ja selle kaubandusesindaja või käsundiandja ja käsundisaaja vahelise õigussuhte puhul. Mis puutub EÜ artikli 81 kohaldamisesse, siis küsimus, kas käsundiandja ja tema vahendaja või „kaubandusesindaja” moodustavad ühe majandusüksuse, kus viimatimainitu on käsundiandjaga integreeritud abiüksus, on oluline just selleks, et kindlaks teha, kas tegevusele kohaldub see artikkel. Kui vahendaja tegutseb käsundiandjale tulu teenimise eesmärgil, võib teda põhimõtteliselt vaadelda käsundiandja ettevõttesse integreeritud abiüksusena, kes on kohustatud täitma käsundiandja korraldusi ja kes moodustab sarnaselt töösuhtes oleva töötajaga käsundiandja ettevõttega sama majandusüksuse.

Olukord on teistsugune, kui käsundiandja ja tema agentide vahel sõlmitud kokkulepped annavad või jätavad agentide pädevusse tegevusi, mis on majanduslikus mõttes iseloomulikud iseseisva müügiesindaja tegevusele, st et nimetatud lepingud sätestaksid agentidele kohustuse kanda müügist või kolmandate isikutega sõlmitud lepingute täitmisest tulenevaid rahalisi riske. Agendid võivad kaotada iseseisva ettevõtjana tegutsemise staatuse üksnes siis, kui nad ei kanna mitte ühtegi käsundiandja eest läbiräägitavatest lepingutest tulenevat riski ja kui nad tegutsevad käsundiandja ettevõttesse integreeritud abiüksusena. Seega kui iseseisva õigusvõimega agent ei otsusta teistest sõltumatult oma tegutsemise üle turul, vaid rakendab talle käsundiandja poolt antud juhiseid, ei ole EÜ artikli 81 lõikes 1 sätestatud keelud agendi ja tema käsundiandja, kellega ta moodustab ühe majandusüksuse, vahelistele õigussuhetele kohaldatavad.

(vt punktid 85‑88)

3. Määruse nr 1475/95 [EÜ] artikli [81] lõike 3 kohaldamise kohta mootorsõidukite turustamist ja teenindust käsitlevate teatavate kokkuleppeliikide suhtes artikli 10 lõikes 12 sisalduva mõiste „edasimüük” definitsioonist tuleneb, et tootjal on õigus turustajal keelata müük „edasimüüjatega” võrdsustatud füüsilistele või juriidilistele isikutele vaid juhul, kui viimased võõrandavad mootorsõidukeid uutena. Selline edasimüügi ja liisingulepingu võrdsustamine võimaldab tootjatel tagada turustusvõrgu ühtsus, vältides, et liisingulepingut, mis sisaldab omandiõiguse üleminekut või väljaostuõiguse tekkimist enne lepingu lõppemist, kasutataks uue sõiduki omandamise lihtsustamiseks väljaspool ainuõigusi andvat turustusvõrku.

(vt punkt 153)

4. Komisjon on kohustatud teatama, millised väiteid ta ettevõtja ja asjast huvitatud ühenduste vastu esitab, ning ta võib oma otsused teha vaid väidete alusel, mille suhtes nimetatud ettevõtjale või asjast huvitatud ühendusele on antud võimalus komisjoni poolt esitatud faktide, väidete ja asjaolude tõesuse ja asjassepuutuvuse kohta oma arvamust avaldada.

Vastuväiteteatise väited peavad olema nii selgelt sõnastatud, isegi kui neist on tehtud kokkuvõte, et huvitatud isikud saaksid reaalselt aru tegevusest, mida komisjon neile omistab. Vaid juhul, kui see tingimus on täidetud, saab vastuväiteteatis täita talle ühenduse õigusnormidega pandud ülesande, st anda ettevõtjatele kogu selline informatsioon, mis võimaldab neil end igakülgselt enne komisjoni lõpliku otsuse tegemist kaitsta. Eeltoodud nõue on täidetud juhul, kui otsuses ei omistata huvitatud isikule vastuväiteteatises märgitust erinevaid rikkumisi ja ei esitata muid asjaolusid kui need, mille kohta huvitatud isikul on olnud võimalus oma selgitusi anda. Komisjoni lõplik otsus ei pea aga tingimata olema vastuväiteteatise väidete koopia.

Kui vastuväiteteatises on märgitud selge viide ettevõtja poolt väidetavalt toimepandud konkurentsiõiguse rikkumise olemusele ja on välja toodud sellega seotud põhilised asjaolud, on ettevõtjal võimalik esitatud süüdistustele vastata ja oma õigusi kaitsta. Komisjoni otsuses hiljem esitatud väited, mis kvalifitseerivad kokkuleppe „vertikaalseks” või „horisontaalseks”, ei ole käsitletavad vastuväiteteatises esitatud väidete olulise muutmisena.

(vt punktid 188, 189, 192)

5. EÜ artikli 81 lõikes 1 sätestatud kokkuleppe olemasolu eelduseks on piisav, kui asjaomased ettevõtjad on väljendanud ühist tahet tegutseda turul teataval kindlal viisil.

Koordineerimise ja koostöö kriteeriumeid, mis ei eelda kindla „plaani” väljatöötamist, tuleb mõista asutamislepingus konkurentsi puudutavate sätete mõtte valguses, st et iga ettevõtja peab otsustama sõltumatult, millisel viisil ta kavatseb ühisturul tegutseda. Kuigi sellise sõltumatuse nõue ei välista ettevõtjate õigust enda tegevust vastavalt konkurentide juba võetud või tulevikus võetavatele meetmetele mõistlikult kohandada, oleks selle nõudega oluliselt vastuolus igasugune ettevõtjate omavaheline otsene või kaudne suhtlemine eesmärgiga mõjutada teatud kindla või potentsiaalse konkurendi tegutsemist turul või eesmärgiga sellisele konkurendile teada anda viis, kuidas ettevõtja ise on otsustanud hakata või hakkab turul tegutsema.

(vt punktid 199 ja 200)

6. Konkurentsireeglite rikkumise vaidlustes on komisjon kohustatud tõendama väidetavate rikkumiste asetleidmist ja esitama rikkumise moodustavate asjaolude olemasolu kohta piisavad õiguslikud tõendid.

Kui on tuvastatud, et ettevõtja osaleb ettevõtjate koosolekul, millel on ilmselgelt konkurentsivastane iseloom, on asjaomasel ettevõtjal kohustus esitada tõendeid selle kohta, et tema koosolekul osalemisel puudub igasugune konkurentsivastane iseloom, tõendades, et ta on oma konkurente informeerinud, et ta osaleb neist erinevast seisukohast lähtudes. Kui tõend nimetatud erineva seisukoha suhtes puudub, ei vabasta asjaolu, et ettevõtja ei nõustu koosolekul kokkulepituga, teda vastutusest konkurentsi kahjustavas kokkuleppes osalemise eest.

(vt punktid 201 ja 202)

7. Teatud tegevuse võib kvalifitseerida ettevõtjate ühenduse otsuseks EÜ artikli 81 lõike 1 tähenduses, ilma et otsus oleks selle vastu võtnud ettevõtjate suhtes kindlasti siduv, vähemalt osas, milles otsuse vastuvõtnud ettevõtjad seda järgivad.

8. Kui konkurentsi kahjustav kokkulepe hõlmab liikmesriigi kogu territooriumit, on selle kokkuleppe olemus siseriiklike turgude lõhestatusele kaasaaitav, takistades asutamislepingu eesmärgiks olevat turgude omavahelist põimumist.

(vt punkt 212)

9. Asjaolu, et ettevõtjal on emaettevõtjast eraldiseisev õigusvõime, ei ole piisav alus välistamaks võimalust, et sellise tütarettevõtja tegevuse eest vastutab emaettevõtja; nimelt võib sellega olla tegemist juhul, kui tütarettevõtja ei otsusta ise oma tegutsemise üle turul, vaid viib ellu emaettevõtjalt saadud juhiseid.

Kuigi emaettevõtja 100% osalusest tütarettevõtjas ei piisa iseenesest tõendamaks, et emaettevõtja reaalselt tütarettevõtjat juhib, mille tulemusena pandaks ühe tegevus süüks teisele, võib komisjon oma otsuse selle vastutuse kohta rajada asjaolule, et emaettevõtja ei vaidle vastu sellele, et ta sai tütarettevõtja müügistrateegia suhtes anda kohustuslikke juhtnööre, ja ei esita tõendeid, mis kinnitaksid tütarettevõtja iseseisvust. Kui emaettevõtjal on 100% osalus tütarettevõtjas, võib komisjon õiguspäraselt eeldada, et emaettevõtjal on tegelik määrav mõju tütarettevõtja tegevusele, eriti juhul, kui haldusmenetluse käigus esindab kontserni ettevõtjaid ainsana emaettevõtja.

Seetõttu peab emaettevõtja esitama viidatud eelduse ebaõigsust kinnitavad tõendid.

(vt punktid 218‑220)