EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(ainukohtunik)

15. oktoober 2014

Kohtuasi F‑15/14

Evert Anton De Bruin

versus

Euroopa Parlament

Avalik teenistus – Katseajal olev ametnik – Personalieeskirjade artikkel 34 – Katseaja lõpparuanne, milles tuvastatakse katseajal oleva ametniku suutmatus – Katseaja kestuse pikendamine – Teenistusest vabastamine katseaja lõpus – Teenistusest vabastamise põhjused – Tulemuslikkus – Ülesannete täitmise kiirus – Ilmsed hindamisvead – Eeskirjade eiramine – Tähtaeg hindamiskomitee arvamuse andmiseks

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega M. De Bruin palub esimese võimalusena tühistada Euroopa Parlamendi ametisse nimetava asutuse 12. aprilli 2013. aasta otsuse vabastada hageja katseaja lõpus teenistusest, ja seetõttu ennistada ta parlamendi teenistusse, ning teise võimalusena, kui teenistusse ennistamine ei ole võimalik, mõista kostjaks olevalt institutsioonilt välja 45 000 eurot koos viivitusintressiga hüvitisena kahju eest, mis hageja hinnangul talle tema õigusvastase teenistusest vabastamisega tekitati.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta E. A. De Bruini kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Parlamendi kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnike hagid – Eelnev halduskaebus – Rahuldamata jätmise otsus – Selles oleva põhjenduse arvessevõtmine

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

2. Ametnikud – Töölevõtmine – Katseaeg – Otsus jätta katseajal olev ametnik ametisse kinnitamata – Otsus vabastada alaline ametnik teenistusest – Õiguslik erinevus – Asjaolud, mida kummalgi juhul tuleb hinnata

(Personalieeskirjad, artikkel 34)

3. Ametnikud – Töölevõtmine – Katseaeg – Tulemuste hindamine – Katseajal oleva ametniku võimete hindamine – Konkursi edukas läbimine, mis ei ole administratsiooni antava hinnangu raames siduv asjaolu

(Personalieeskirjad, artikkel 34)

4. Ametnikud – Töölevõtmine – Katseaeg – Tulemuste hindamine – Katseajal oleva ametniku võimete hindamine – Administratsiooni kaalutlusõigus – Katseajal olev ametnik tõlke valdkonnas

(Personalieeskirjad, artikkel 34)

5. Ametnikud – Ametikoht – Tõlkija ametikoht – Tõlketähtaegade järgimisel nõutav suutlikkus

6. Ametnikud – Töölevõtmine – Katseaeg – Toimumise tingimused – Hoiatus

(Personalieeskirjad, artikkel 34)

7. Ametnikud – Töölevõtmine – Katseaeg – Katseaja lõpparuanne – Teise aruande koostamine – Aruanne, mis hõlmab kolmekuulist ajavahemikku – Lubatavus

(Personalieeskirjad, artikkel 34)

1. Pidades silmas, et kohtueelne menetlus on arenev menetlus, tuleb algse huve kahjustava akti õiguspärasuse hindamisel arvesse võtta ka kaebuse rahuldamata jätmise otsuses sisalduvat põhjendust, kuna see põhjendus peab nimetatud aktiga kokku langema.

(vt punkt 35)

Viide:

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus Mocová vs. komisjon, F‑41/11, EU:F:2012:82, punkt 21.

2. Konkursi edukalt läbinud ja katseajaga teenistusse võetud ametniku saab alaliseks ametnikuks kinnitada ainult juhul, kui ta on edukalt läbinud personalieeskirjade artiklis 34 ette nähtud katseaja, ja sellega seoses on ametisse nimetava asutuse ülesanne tagada talle sobivad materiaalsed töötingimused ja juhendamine.

Kui katseaja tulemusel osutub katseajal olev isik selgelt nõuetele mittevastavaks personalieeskirjade artikli 34 lõike 2 tähenduses, või kui tema kutseoskused ei ole ametisse kinnitamiseks piisavad personalieeskirjade artikli 34 lõike 3 kolmanda lõigu tähenduses, siis vabastatakse ta teenistusest. Katseajal oleva ametniku alaliselt ametisse kinnitamata jätmise otsus erineb tegelikust „teenistusest vabastamisest” isiku puhul, kes on alaliselt ametisse nimetatud ametnik. Kui viimasena nimetatud juhul on kohustuslik üksikasjalikult hinnata töösuhte lõpetamise aluseks olevaid põhjuseid, siis katseajal olevate teenistujate alaliselt ametisse kinnitamise otsuses esitatakse üldine hinnang, kas katseaja tulemused on positiivsed, millest võib järeldada, et katseajal oleva teenistuja alaliselt ametisse kinnitamine on teenistuse huvides.

(vt punktid 42 ja 45)

Viited:

Euroopa Kohus: kohtuotsus Tréfois vs. Euroopa Kohus, 290/82, EU:C:1983:334, punktid 24 ja 25.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus BW vs. komisjon, F‑2/11, EU:F:2012:194, punkt 78.

3. Konkursikomisjoni otsus kanda isik reservnimekirja või selle nimekirja teatavasse tulemusrühma, ega otsus avaldada see nimekiri Euroopa Liidu Teatajas ei ole aktid, mis annaks isikule õiguse saada ametnikuks nimetatud. Konkursikomisjoni otsus reservnimekirja koostamise kohta ei anna konkursi edukalt läbinutele õigust, vaid ainult võimaluse saada ametisse nimetatud.

Juhul, kui konkursi edukalt läbinud isik nimetatakse katseajal olevaks ametnikuks, ei saa ta negatiivse katseajaaruande vastu tugineda konkursikatsete edukale läbimisele, näitamaks, et hinnangud, mis ametisse nimetav asutus on andnud tema töötulemustele institutsiooni tavalistes töötingimustes, on vastuolulised või väheusutavad. Ametisse nimetav asutus teeb katseajal lõpul otsuse katseajal oleva ametniku ametisse kinnitamise kohta ilma, et ta oleks seotud ametniku töölevõtmisel antud hinnangutega või tulemusrühmaga, millesse huvitatud isik reservnimekirjas paigutatud on, ning lahendades küsimuse, kas katseajal olev ametnik väärib soovitud ametikohale kinnitamist, ainult lähtudes igakülgsest hinnangust selle ametniku võimetele ja käitumisele.

(vt punktid 53 ja 54)

Viited:

Üldkohus: kohtuotsus Luxem vs. komisjon, T‑306/04, EU:T:2005:326, punkt 22 ja seal viidatud kohtupraktika.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsus Da Silva Pinto Branco vs. Euroopa Kohus, F‑52/09, EU:F:2010:98, punkt 59.

4. Ametisse nimetava asutuse lai kaalutlusõigus katseajal oleva ametniku võimete ja töötulemuste hindamisel lähtuvalt teenistuse huvidest tähendab täpsemalt, et kõik institutsioonid on personalieeskirjade sätteid arvestades kohustatud määratlema oma ametnike ülesannete täitmise kvaliteedi ja kiiruse, ja seda eriti tõlkevaldkonnas. Seepärast ei saa väidetavalt sõltumatule kolmandale isikule teha ülesandeks määratleda kvaliteedistandard, mida katseajal oleval ametnikult võib oodata.

Mis puudutab tõlkija ametikohale nimetatud katseajal oleva ametniku tulemuste hindamist, siis ametisse nimetav asutus ei tohi piirduda eraõigusliku ettevõtja antud hinnangutega, olgugi et tegemist on tõlkimisele spetsialiseerunud ettevõtjaga. Niisuguse üksuse, kes tavajuhul ei pea arvestama Euroopa avaliku teenistuse huviga, arusaam sellest, millised peavad olema liidu institutsiooni kvaliteedinõuded, ei saa asendada institutsiooni arusaama. Küll aga võib asjaomane institutsioon õiguspäraselt viidata hindamiskomitee taotletud hinnangule huvitatud isiku tõlgetele, kuna see kuulub nimetatud asutusel selles valdkonnas oleva hindamispädevuse teostamise hulka.

Lisaks, isegi kui leida, et sama teksti tõlkimiseks on mitu võimalikku viisi, ei saa teatavaid korduvaid vigu nagu näiteks vead kirjavahemärkides või grammatikas või teatavaid väljajättusid pidada oma laadi poolest sellisteks, mis võiksid olla tingitud tõlketööle omasest tõlkestiili vabadusest.

Viimaseks tuleb seoses toimetajate süstemaatilise osalemisega tõlkeprotsessis märkida, et nende olemasolu ei mõjuta kvaliteeditaset, mida oodatakse toimetamiseks esitatavatelt algsetelt tõlgetelt. Niisugune argument tähendaks ühelt poolt nõustumist, et katseajal olevad ametnikud kinnitatakse hoolimata nende kesistest tulemustest tõlkijateks põhjendusega, et toimetajad saavad nende puudused korvata, ja teiselt poolt eiraks asjaolu, et kõigilt tõlkijatelt eeldatakse, et eriti pärast katseaja läbimist on nad mõne aja pärast võimelised esitama tõlkeid, mida kõiki tingimata ei toimetata süstemaatiliselt.

(vt punktid 57 ja 59–61)

5. Administraatorina peab tõlkija olema võimeline märkama talle tõlkida antud dokumendi tõlketähtaja lähenemist ja seetõttu ei saa ta tuua ettekäändeks võimalikku viga, mille on teinud assistentide kategooriasse kuuluv isik, kes on dokumendiga tegelenud enne, kui tõlkija sellega töötama asus.

(vt punkt 72)

6. Katseajal oleva ametniku õigus läbida katseaeg nõuetekohastes tingimustes on tagatud kirjaliku või suulise hoiatusega, mis võimaldab tal aegsasti kohandada ja parandada oma tulemuslikkust teenistuse vajaduste jaoks.

Niisugune hoiatus kaotaks oma mõtte, kui see tehtaks katseaja liiga hilises etapis, sest see ei võimaldaks huvitatud isikul enam parandada oma ülesannete täitmise kvaliteeti ja kiirust, et katseaja lõpuks saavutada sellised töötulemused, mis õigustaksid tema ametisse kinnitamist.

Seetõttu on ametisse nimetava asutuse poolt katseajal olevale ametnikule kaks kuud pärast teenistusse asumist tehtud hoiatus igati kooskõlas kohustustega, mis sellele asutusele tulenevad hea halduse põhimõttest ja hoolitsemiskohustusest.

(vt punktid 77–79)

Viited:

Üldkohus: kohtuotsus Rozand-Lambiotte vs. komisjon, T‑96/95, EU:T:1997:25, punktid 100 ja 102.

Avaliku Teenistuse Kohus: kohtuotsused Doktor vs. nõukogu, F‑73/07, EU:F:2008:42, punkt 36; Giannini vs. komisjon, F‑49/08, EU:F:2009:76, punkt 84.

7. Kuna katseaja teine aruanne hõlmab ametniku töötulemusi ligi kolmekuulise ajavahemiku jooksul, mis jääb kuupäeva, mis ametisse nimetava asutus tegi otsuse pikendada ametniku katseaega, ja nimetatud aruande koostamise kuupäeva vahele, siis niisugune kestus on piisav kontrollimaks, kas nimetatud katseajal olev ametnik on töötulemusi parandanud, nii et ta saab ametisse kinnitada.

Lisaks, kui hindamiskomitee hinnangul takistab see tähtaeg personalieeskirjade nõuetele vastava aruande koostamist, võib ta paluda täiendavaid selgitusi või lisatähtaega.

(vt punktid 96 ja 98)