Kohtuasi T-289/03

British United Provident Association Ltd (BUPA) jt

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon

Menetlusse astumine − Konfidentsiaalsus

Esimese Astme Kohtu esimehe määrus (kolmas koda laiendatud koosseisus), 4. märts 2005

Määruse kokkuvõte

1. Menetlus – Menetlusse astumine – Menetlusse astujatele dokumentide kättetoimetamine – Erand – Konfidentsiaalne käsitlemine – Tingimused – Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus – Põhjendamine – Kontrollimine esimehe poolt – Salajase või konfidentsiaalse iseloomu kontrollimine – Huvide kaalumine

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 116 lõige 2; Esimese Astme Kohtu kohtusekretäri ametijuhend, artikli 5 lõike 4 esimene lõik)

2. Menetlus – Menetlusse astumine – Menetlusse astujatele dokumentide kättetoimetamine – Erand – Konfidentsiaalne käsitlemine – Informatsioon, mille kindlustusandja on edastanud ametiasutusele, kellele siseriiklik seadusandja on andnud teatud järelevalvepädevuse ja õiguse rakendada eraõiguslikku ravikindlustust reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme ning kellel on valitsuse ees aruandekohustus – Informatsioon, mida ei saa lugeda asjaomase liikmesriigi suhtes konfidentsiaalseks

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 116 lõige 2)

3. Menetlus – Menetlusse astumine – Menetlusse astujatele dokumentide kättetoimetamine – Erand – Konfidentsiaalne käsitlemine – Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus liikmesriigi suhtes, mida põhjendatakse ohuga, et kõnealune liikmesriik edastab temaga seotud olevale teisele menetlusse astujale informatsiooni, mille konfidentsiaalsust viimane ei vaidlustanud – Tõendamata oht, arvestades, et liikmesriigi selline käitumine oleks vastuvõetamatu

(EÜ artikkel 10; Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 116 lõige 2)

4. Menetlus – Menetlusse astumine – Menetlusse astujatele dokumentide kättetoimetamine – Erand – Konfidentsiaalne käsitlemine – Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus informatsiooni suhtes, mis on juba meedias laialdaselt kajastatud, eelkõige hageja enda initsiatiivil – Rahuldamata jätmine

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 116 lõige 2)

5. Menetlus – Menetlusse astumine – Menetlusse astujatele dokumentide kättetoimetamine – Erand – Konfidentsiaalne käsitlemine – Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus informatsiooni suhtes, mille alusel ei ole võimalik saada teada sellist konkreetset majandustegevust puudutavat informatsiooni, mis võiks kahjustada hagejate ärilisi huve – Rahuldamata jätmine

(Esimese Astme Kohtu kodukord, artikli 116 lõige 2)

1. Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 116 lõike 2 esimene lause kehtestab põhimõtte, et menetlusse astujatele edastatakse ärakirjad kõigist pooltele kättetoimetatud dokumentidest. Selle sätte teine lause võimaldab üksnes erandina nimetatud põhimõttest käsitleda teatud toimikus olevaid dokumente konfidentsiaalsetena ja jätta need dokumendid seega menetlusse astujatele edastamata.

Et hinnata, kas esinevad asjaolud selle erandi kohaldamiseks, tuleb iga menetlusdokumendi või menetlusdokumendi osa suhtes, mille kohta on esitatud konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus, kaaluda hageja õigustatud huvi hoida ära oluline kahju ärihuvidele ja menetlusse astujate võrdne õigustatud huvi saada vajalikku informatsiooni, et olla võimeline kasutama oma õigusi täies ulatuses ja esitama oma seisukohti Esimese Astme Kohtus.

Üldjuhul tuleb rahuldada konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus informatsiooni suhtes, mis sisaldab ärisaladust. Lisaks võib kodukorra artikli 116 lõike 2 esimeses lauses sätestatud põhimõttest kõrvale kalduda üksnes pärast iga dokumendi, mille suhtes on esitatud põhistatud konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus, konfidentsiaalsuse hindamist. Eelkõige sellise kontrolli läbiviimiseks nagu Esimese Astme Kohtu kohtusekretäri ametijuhendi artikli 5 lõike 4 esimene lõik ette näeb, tuleb poole taotluses teatud toimikus olevate dokumentide konfidentsiaalsena käsitlemiseks täpselt välja tuua konfidentsiaalsed asjaolud või osad ning nende konfidentsiaalset iseloomu tuleb põhjendada.

Seega peab konfidentsiaalsena käsitlemise taotlust menetlev esimees esiteks kontrollima, kas asjaolud, mille suhtes on esitatud konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus, kvalifitseeruvad ärisaladusena või muu konfidentsiaalse informatsioonina selle menetlusse astuja suhtes, kes on vaidlustanud teatud dokumentide kohtutoimikust kõrvaldamise. Üksnes siis, kui see on nii, on vaja kaaluda menetluse poolte õigustatud huvisid, lähtudes eespool nimetatud põhimõtetest.

(vt punktid 22–26)

2. Esimese Astme Kohtu menetluses olevas kohtuasjas menetlusse astuva liikmesriigi suhtes ei saa lugeda konfidentsiaalseks informatsiooni, mis puudutab liikmesriigi ravikindlustusturu riskide tasakaalustamise süsteemi rakendamisest hagejale kaasneda võivaid tagajärgi, mida sellel turul tegutsev hageja on esitanud kõnealuse liikmesriigi ametiasutusele, kellele siseriiklik seadusandja on andnud teatud järelevalvepädevuse ja õiguse rakendada eraõiguslikku ravikindlustust reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme ning pannud kohustuse olla valitsuse nõuandja nimetatud teemal ja koguda ning hinnata kõiki eraõigusliku ravikindlustusturu toimimist puudutavaid olulisi fakte ja edastada need pädevale ministrile, et oleks võimalik otsustada selle tasakaalustamise süsteemi kasutuselevõtu asjakohasus.

(vt punktid 28 ja 29)

3. Asjaolust, et liikmesriigi ja sellega mitmel viisil seotud asutuse teatud küsimusi puudutavad üldised seisukohad võivad olla vastavuses, ei saa järeldada ei seda, et nende menetlusse astumised Esimese Astme Kohtu menetluses oleksid üksteisega täpses vastavuses ega seda, et nad võivad seetõttu vahetada omavahel kogu käesolevat menetlust puudutavat informatsiooni, sealhulgas konfidentsiaalset informatsiooni, ega seda, et liikmesriik annab siiski mainitud asutusele juurdepääsu informatsioonile, mis edastatakse sellele liikmesriigile ja mille enda suhtes konfidentsiaalsena käsitlemist see asutus vaidlustanud ei ole.

Ei saa siiski sedastada sellist informatsiooni edastamise ohtu, mille alusel saaks lugeda kõnealuse informatsiooni liikmesriigi suhtes konfidentsiaalseks, eelkõige kuna selline oletus, mille kohaselt menetlusse astujad võivad omavahel vahetada teatud informatsiooni, mille Esimese Astme Kohus on neile teise poole vastuväidetest hoolimata isiklikult edastanud, ja üksnes seetõttu, et menetlusse astujad saaksid kaitsta oma õigustatud huve käesolevas menetluses täiel määral, oleks igal juhul vastuvõetamatu ning oleks nii korrakohase õigusemõistmise kui ka EÜ artiklis 10 sätestatud lojaalsuskohustuse – ulatuses, milles asi puudutab liikmesriigi osalust – jäme rikkumine.

(vt punktid 31 ja 32)

4. Menetlusse astujate suhtes esitatud konfidentsiaalsena käsitlemise taotlused, mis puudutavad informatsiooni, mis on juba laialdaselt meedias kajastatud, tuleb jätta rahuldamata, kuna need on kaotanud oma konfidentsiaalse iseloomu ning Esimese Astme Kohtul ei ole vaja neid enam eraldi kaitsta.

(vt punktid 34 ja 35)

5. Kuna ei ole piisavalt tõendatud, kuidas võiks kolmas isik nende mõnevõrra vananenud koondandmete alusel saada teada sellist konkreetset hagejate käivet, raamatupidamist ja lõpuks ka praegust rentaablust puudutavat informatsiooni, mis võiksid kahjustada hagejate ärilisi huve, siis tuleb jätta rahuldamata hagejate taotlus mitte edastada menetlusse astujale sellist informatsiooni.

(vt punkt 38)

ESIMESE ASTME KOHTU KOLMANDA KOJA (LAIENDATUD KOOSSEISUS) ESIMEHE MÄÄRUS

4. märts 2005( )

Menetlusse astumine – Konfidentsiaalsus

Kohtuasjas T‑289/03,

British United Provident Association Ltd (BUPA), asukoht London (Ühendkuningriik),

BUPA Insurance Ltd, asukoht London,

BUPA Ireland Ltd, asukoht Dublin (Iirimaa),

esindajad: N. Green, QC, barrister K. Bacon, barrister J. Burke ja advokaat B. Amory,

hagejad,

versus

Euroopa Ühenduste Komisjon, esindaja: J. Flett, hiljem N. Khan, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,

kostja,

keda toetavad

Madalmaade Kuningriik, esindaja: N. Bel,

ja

Iirimaa, esindaja: D. O’Hagan, keda abistas G. Hogan, SC ja barrister E. Regan, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,

ja

Voluntary Health Insurance Board, asukoht Dublin, esindajad: solicitor D. Collins, solicitor G. FitzGerald ja solicitor D. Clarke,

menetlusse astujad,

mille esemeks on komisjoni 13. mai 2003. aasta otsuse K(2003) 1322 (lõplik) Iirimaa ravikindlustusturu riskide tasakaalustamise süsteemi kohta (riigiabi N 46/2003-Iirimaa) tühistamine,

ESIMESE ASTME KOHTU KOLMANDA KOJA (LAIENDATUD KOOSSEISUS) ESIMEES,

on andnud järgmise

määruse

Asjaolud ja menetlus

1 Hagejad esitasid Esimese Astme Kohtu kantseleile 20. augustil 2003 hagiavalduse, milles palusid tühistada komisjoni 13. mai 2003. aasta otsuse K(2003) 1322 (lõplik) Iirimaa ravikindlustusturu riskide tasakaalustamise süsteemi kohta (Risk equalisation scheme, edaspidi „RES”) (riigiabi N 46/2003-Iirimaa).

2 Selles aktis otsustas komisjon mitte esitada RES suhtes vastuväiteid, leides, et see ei sisaldanud riigiabi tunnuseid EÜ artikli 87 lõike 1 tähenduses. Vaidlustatud otsusest nähtub, et kõnealune skeem on sisuliselt maksutaoliste lõivude süsteem, mille eesmärk on ühtlustada 1990ndate aastate alguses Iirimaal vabaks lastud täiendaval ravikindlustusturul tegutsevate ettevõtjate riskitaset.

3 Iirimaa, Madalmaade Kuningriik ja Voluntary Health Insurance Board (eraõigusliku ravikindlustuse nõukogu, edaspidi „VHI”) on esitanud vastavalt 27. novembril 2003, 12. detsembril 2003 ja 17. detsembril 2003 Esimese Astme Kohtu kantseleisse avaldused menetlusse astumiseks kostja nõuete toetuseks. Menetlusse astumise avaldused on hagejatele ja kostjale kätte toimetatud.

4 Kostja teatas 4. detsembri 2003. aasta ja 22. jaanuari 2004. aasta kirjaga, et ta ei esita märkusi ega konfidentsiaalsena käsitlemise taotlust Iirimaa ja Madalamaade Kuningriigi menetlusse astumise suhtes. Oma 7. jaanuari 2004. aasta kirjaga teatas kostja Esimese Astme Kohtule, et VHI-le tuleb anda menetlusse astumise luba ning et kohtutoimikuga tutvumist ei ole VHI suhtes üheski osas vaja piirata.

5 Hagejad teatasid 5. jaanuari 2004. aasta ja 22. jaanuari 2004. aasta kirjaga, et nad ei esita Iirimaa ja Madalmaade Kuningriigi menetlusse astumise avalduste kohta märkusi. Hagejad on 3. veebruari 2004. aasta kirjaga siiski palunud jätta VHI menetlusse astumise avaldus rahuldamata.

6 Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 116 lõike 2 alusel esitasid hagejad Esimese Astme Kohtu kantseleisse vastavalt 5. jaanuaril 2004, 22. jaanuaril 2004 ja 3. veebruaril 2004 saabunud eraldi dokumentidena põhimõtteliselt samasisulise taotluse käsitleda teatud osasid hagiavaldusest ja selle lisadest kolme menetlusse astuja suhtes konfidentsiaalsetena.

7 Esimese Astme Kohtu kolmanda koja (laiendatud koosseisus) esimees rahuldas 3. veebruari 2004. aasta ja 2. aprilli 2004. aasta määrusega (Esimese Astme Kohtu kolmanda koja (laiendatud koosseisus) esimehe 2. aprilli 2004. aasta määrus kohtuasjas T‑289/03: BUPA jt v. komisjon, EKL 2004, lk II-741) esiteks Iirimaa ja Madalmaade Kuningriigi ja teiseks VHI taotlused menetlusse astumiseks kostja nõuete toetuseks. Lisaks määras esimees menetlusse astujatele tähtaja, mille jooksul nad peavad esitama oma võimalikud seisukohad konfidentsiaalsena käsitlemise taotluste osas, ja teatas, et teeb otsuse nende põhjendatuse alusel (iga määruse resolutiivosa punkt 3).

8 Esimese Astme Kohtu kohtusekretär edastas igale menetlusse astujale 5. aprilli 2004. aasta kirjaga hagiavalduse ja selle lisade mittekonfidentsiaalse versiooni ja tegi menetlusse astujatele ettepaneku esitada kuni 28. aprillini 2004 oma võimalikud vastuväited taotlustele käsitleda teatud osasid menetlusse astujatele esialgselt mitte edastatud hagiavaldusest ja selle lisadest konfidentsiaalsetena.

9 VHI teatas Esimese Astme Kohtule 27. aprilli 2004. aasta kirjaga, et tal puuduvad vastuväited hagejate taotlustele käsitleda teatud dokumente tema suhtes konfidentsiaalsetena. Madalmaade Kuningriik ei vastanud Esimese Astme Kohtu 5. aprilli 2004. aasta kirjale.

10 Iirimaa esitas 28. aprilli 2004. aasta kirjaga vastuväited hagejate taotlusele käsitleda teatud dokumente konfidentsiaalsetena ning palus Esimese Astme Kohtul edastada talle kõik menetlusdokumendid täies mahus.

Konfidentsiaalsena käsitlemise taotlused

11 VHI ja Madalmaade Kuningriik on sõnaselgelt või vaikimisi loobunud vaidlustamast asjaolu, et neile ei edastata menetlusdokumentide teatud osasid. Seetõttu puudub vajadus otsustada, kas hagejate konfidentsiaalsena käsitlemise taotlused on nende suhtes põhjendatud. Käesolevas määruses uuritakse seega konfidentsiaalsena käsitlemise taotlust üksnes Iirimaa suhtes.

12 Hagejad paluvad käsitleda hagiavalduse ja selle lisade teatud osasid Iirimaa suhtes konfidentsiaalsena, kuna nad leiavad, et need osad sisaldavad konfidentsiaalset informatsiooni ja kaitset vajavaid ärisaladusi, eelkõige mis puudutab nende ainsat konkurenti VHI-d. Nad leiavad, et need osad tuleb Iirimaale saadetavast toimikust välja jätta, kuna need sisaldavad:

– üksikasju konfidentsiaalsete arutelude kohta Health Insurance Authority’ga (edaspidi „HIA”), mis on Iirimaa ametiasutus, kellel on Health Insurance Acts 1994‑2003 kohaselt järelevalve ja täidesaatev pädevus ning Iirimaa valitsuse suhtes nõuandev pädevus osas, mis puudutab eraõigusliku ravikindlustuse siseriiklikku seadusandlikku reguleerimist;

– informatsiooni, mis põhineb hinnangul BUPA Ireland Ltd-le RES-i tõttu tekkida võivate kulude kohta võrreldes tema Iirimaa tegevusest saadava tuluga;

– informatsiooni, mis paljastab võimaluse, et BUPA Ireland lahkub Iiri turult, samuti BUPA Irelandi võimaliku äriplaani pärast RES-i rakendamist.

13 Hagejate väitel on kõnealused osad täpsemalt järgmised:

– hagiavalduse punkt 11 tervikuna (lk 6‑7);

– hagiavalduse kokkuvõtte esimese punkti viimane lause (lk 58);

– hagiavalduse punkti 150 viimane lause (lk 44);

– punkti 94 osa, mis algab sõnadega „Seetõttu” ja lõpeb sõnadega „kindlustushüvitise taotluste kulud”, ning hagiavalduse 22. lisas oleva Martin O’Rourke’i ütluse punktid 95 ja 96 (lk 1392 ja 1393);

– eespool viidatud M. O’Rourke’i ütluse punkti 99 viimane lause (lk 1394);

– hagiavalduse 23. lisas sisalduva Nera Economic Consulting’i aruande jaotise 4.5 esimene taane, mis algab sõnadega „Mõju BUPA-le” ja lõpeb sõnadega „monopoolne ettevõtja” (lk 1425);

– NERA aruande jaotise 4.5 teise taande viimane lause, mis algab sõnadega „Nagu BUPA” ja lõpeb sõnadega „Iiri turg” (lk 1425);

– NERA aruande jaotise 4.6 viimane lause, mis algab sõnadega „Nõupidamistel” ja lõpeb sõnadega „kindlustushüvitise taotluste kulud” (lk 1427);

– NERA aruande jaotise 5.2 see osa, mis algab sõnadega „Välismaa ettevõtjad” ja lõpeb sõnadega „VHIB tegelik konkurent” ning mis on tsitaat M. O’Rourke’i ütlusest (lk 1430).

14 Lisaks paluvad hagejad käsitleda konfidentsiaalsena NERA aruande tabeleid 2.1 ja 2.2 (lk 1404), kuna need sisaldavad üksikasjalikku informatsiooni BUPA Irelandi tulude ja kindlustushüvitise taotluste arvu kohta.

15 Iirimaa ei ole nõus, et eespool mainitud dokumentides sisalduv informatsioon oleks ärilises mõttes olulisel määral kaitset vajav või konfidentsiaalne. Lisaks väidab Iirimaa, et tal on vaja juurdepääsu sellele informatsioonile, et ta saaks tõhusalt esitada oma seisukohad käesolevas asjas tõstatatud kesksete küsimuste osas ja lükata ümber hagejate argumendid.

16 Esiteks, mis puudutab BUPA Irelandi „võimalikku” äriplaani pärast RES-i rakendamist, leiab Iirimaa, et see ebakindel ja BUPA Irelandi poolt tulevikus tehtavast otsusest sõltuv plaan ei saa olla konfidentsiaalne informatsioon. Lisaks ei ole hagejad esitanud konfidentsiaalsena käsitlemise taotlust kostja vastuse punkti 16 suhtes, milles viidatakse selles küsimuses võetud seisukohale. Mis puudutab RES-i mõju hagejate tegevusele, siis see on juba laiaulatuslikult teada, kuna hagejad on ise avalikult väljendanud oma seisukohti sellistes Iiri meediakanalites nagu 24. juunil 2002 Irish Independent’is avaldatud artiklis, 29. oktoobril 2002 Irish Medical News’is avaldatud artiklis ning 30. juunil 2003 BUPA Irelandi enda veebisaidil avaldatud pressiteates.

17 Teiseks, mis puudutab BUPA Irelandi tulude väidetavat konfidentsiaalsust, siis leiab Iirimaa, et osad BUPA Irelandi majandustulemused on juba avaldatud menetlusse astujatele kostja vastuse punkti 16 edastamisega, millele hagejad vastu ei vaielnud. Edasi väidab Iirimaa, et üksnes teave BUPA Irelandi käibe suuruse kohta, teadmata viimase kulusid, sealhulgas kindlustushüvitise taotluste kulu ja halduskulu, ei ole käesolevas asjas piisav, kuna BUPA Irelandi rentaablus ja eelkõige taustateave tema kindlustushüvitise taotluste kohta on peamised tegurid käesolevas asjas. Mis puudutab täpsemalt hagiavalduse 23. lisa (lk 1404), st NERA aruande tabeleid 2.1 ja 2.2, siis väidab Iirimaa, et Iiri ametiasutusi on BUPA Irelandi tuludest juba teavitatud.

18 Kolmandaks, mis puudutab BUPA Irelandi kohustuste võimalikku ulatust pärast RES-i rakendamist, siis märgib Iirimaa, et viimased on juba tehtud kättesaadavaks veebileheküljel (www.bupaireland.ie//whatsnew/papers) ja avaldatud Sunday Business Post’i 18. jaanuari 2004. aasta artiklis. Kui lisaks võtta arvesse, et käesolev menetlus puudutab selliseid küsimusi nagu RES-i proportsionaalsus ja selle mõju konkurentsile, siis peab menetlusse astujatel olema võimalus tutvuda vähemalt hagiavalduses esitatud piiratud teabega BUPA Irelandi finantsolukorra kohta.

19 Viimasena, mis puudutab BUPA Irelandi ja HIA vahelistel aruteludel vahetatud informatsiooni, siis Iirimaa leiab, et see on juba tehtud avalikuks meedias või kostja vastuses ning ei vaja seetõttu eraldi kaitset. Lisaks ei ole BUPA Irelandi ja HIA vaheliste arutelude avalikuks tegemisel mingit mõju nende samade isikute vaheliste tulevaste arutelude avatusele.

20 Eeltoodud põhjustel palub Iirimaa, et talle edastataks kogu informatsioon, mille konfidentsiaalsena käsitlemist on taotletud.

21 Kodukorra artikli 116 lõige 2 näeb ette:

„Kui artikli 115 lõikes 1 sätestatud kuue nädala jooksul esitatud menetlusse astumise avaldus rahuldatakse, edastatakse menetlusse astujale ärakirjad kõigist pooltele kättetoimetatud dokumentidest. President võib poole taotlusel jätta salajased või konfidentsiaalsed dokumendid esitamata”.

22 Kodukorra artikli 116 lõike 2 esimene lause kehtestab põhimõtte, et menetlusse astujatele edastatakse ärakirjad kõigist pooltele kättetoimetatud dokumentidest. Selle sätte teine lause võimaldab üksnes erandina nimetatud põhimõttest käsitleda teatud toimikus olevaid dokumente konfidentsiaalsetena ja jätta need dokumendid seega menetlusse astujatele edastamata (Esimese Astme Kohtu 4. aprilli 1990. aasta määrus kohtuasjas T‑30/89: Hilti v. komisjon, EKL 1990, lk II‑163, avaldatud väljavõtetena, punkt 10).

23 Et hinnata, kas esinevad asjaolud selle erandi kohaldamiseks, tuleb iga menetlusdokumendi või menetlusdokumendi osa suhtes, mille kohta on esitatud konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus, kaaluda hageja õigustatud huvi hoida ära oluline kahju ärihuvidele ja menetlusse astujate võrdne õigustatud huvi saada vajalikku informatsiooni, et olla võimeline kasutama oma õigusi täies ulatuses ja esitama oma seisukohti Esimese Astme Kohtus (vt näiteks eespool viidatud Esimese Astme Kohtu määrus kohtuasjas Hilti v. komisjon, punkt 11; 6. veebruari 1995. aasta määrus kohtuasjas T‑66/94: Auditel v. komisjon, EKL 1995, lk II‑239, punkt 31, ja 3. juuni 1997. aasta määrus kohtuasjas T‑102/99: Gencor v. komisjon, EKL 1997, lk II‑879, punkt 12).

24 Väljakujunenud kohtupraktikast tuleneb ka see, et üldjuhul tuleb rahuldada konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus informatsiooni suhtes, mis sisaldab ärisaladust (vt näiteks Esimese Astme Kohtu 19. veebruari 1993. aasta määrus liidetud kohtuasjades T‑7/93 R ja T‑9/93 R: Langnese‑Iglo ja Schöller Lebensmittel v. komisjon, EKL 1993, lk II‑131, punkt 19, ja 21. juuni 1999. aasta määrus kohtuasjas T‑74/97: Büchel & Co. Fahrzeugteilefabrik v. nõukogu, EKL 2000, lk II-3067, punkt 8).

25 Lisaks võib kodukorra artikli 116 lõike 2 esimeses lauses sätestatud põhimõttest kõrvale kalduda üksnes pärast iga dokumendi, mille suhtes on esitatud põhistatud konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus, konfidentsiaalsuse hindamist. Eelkõige sellise kontrolli läbiviimiseks nagu 3. märtsil 1994 vastu võetud Esimese Astme Kohtu kohtusekretäri ametijuhendi (EÜT 1994, L 78, lk 32, viimati muudetud 5. juunil 2002, EÜT 2002, L 160, lk 1) artikli 5 lõike 4 esimene lõik ette näeb, tuleb poole taotluses teatud toimikus olevate dokumentide konfidentsiaalsena käsitlemiseks täpselt välja tuua konfidentsiaalsed asjaolud või osad ning nende konfidentsiaalset iseloomu tuleb põhjendada (Esimese Astme Kohtu 5. augusti 2003. aasta määrus kohtuasjas T‑168/01: Glaxo Wellcome v. komisjon, kohtulahendite kogumikus avaldmata, punktid 36 ja 37).

26 Seega tuleb esiteks kontrollida, kas asjaolud, mille suhtes on esitatud konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus, kvalifitseeruvad ärisaladusena või muu konfidentsiaalse informatsioonina Iirimaa suhtes. Üksnes siis, kui see on nii, on vaja kaaluda menetluse poolte õigustatud huvisid, lähtudes eespool nimetatud põhimõtetest.

HIA-ga peetud arutelude ja BUPA Irelandi majandustegevust puudutavate andmete väidetav konfidentsiaalsus

27 Kuna BUPA Irelandi ja HIA vahelised arutelud, nagu neid on kirjeldatud hagiavalduses ja selle lisades, viitavad eelkõige BUPA Irelandi majandustegevust puudutavatele andmetele ning tagajärgedele, mida RES-i võimalik kasutuselevõtt võib viimase äritegevusele kaasa tuua, siis tuleb neid kahte konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse aspekti analüüsida koos.

28 Mis puudutab BUPA Irelandi ja HIA vaheliste arutelude väidetavat konfidentsiaalsust ja vajadust tagada nende arutelude avatus, siis tuleb esmalt märkida, et HIA on Iiri ametiasutus, mis on asutatud Health Insurance Acts 1994‑2003 alusel ning kellele siseriiklik seadusandja on andnud teatud järelevalvepädevuse ja õiguse rakendada eraõiguslikku ravikindlustust reguleerivaid siseriiklikke õigusnorme, samuti pannud kohustuse olla Iirimaa valitsuse nõuandja nimetatud teemal. Vaidlus puudub ka selles, et HIA-l on eespool viidatud siseriiklikust seadusandlusest tulenev spetsiifiline RES-i kasutuselevõtu ja rakendamise õigus. See sisaldab kohustust koguda ja hinnata kõiki eraõigusliku ravikindlustusturu toimimist puudutavaid olulisi fakte ja edastada need aruande kujul pädevale ministrile, et oleks võimalik otsustada RES-i kasutuselevõtu asjakohasuse üle. Lisaks, nagu nähtub eelkõige hagiavalduse osadest, mille konfidentsiaalsena käsitlemist hagejad Esimese Astme Kohtult Iirimaa suhtes paluvad, on HIA pidanud BUPA Irelandiga mitteametlikke koosolekuid, mille eesmärk on olnud arutada viimasele uue süsteemiga kaasnevaid tagajärgi, et täita oma juhtimisfunktsioone ja haldusülesandeid ehk kohustust seoses RES-i kasutuselevõtuga.

29 Kuna HIA kui riiklik asutus vastutab Iirimaa ees asjassepuutuva siseriikliku seadusandluse nõuetekohase rakendamise eest, siis tulenevalt eeltoodust ei saa lugeda Iirimaa suhtes konfidentsiaalseteks asjaoludeks ei selliste mitteametlike kontaktide pidamist HIA-ga ega ka BUPA Irelandi esitatud informatsiooni, mis puudutab RES-i rakendamisega viimasele kaasneda võivaid tagajärgi.

30 Lisaks nähtub Iirimaa suhtes esitatud konfidentsiaalsena käsitlemise taotlusest, mis on suures osas identne taotlustega, mis esitati VHI ja Madalmaade Kuningriigi suhtes, et hagejad soovivad kaitsta toimikus sisalduvate teatud asjaolude konfidentsiaalsust pigem VHI suhtes, kes on nende ainus konkurent Iiri eraõiguslikul ravikindlustusturul, mitte niivõrd Iirimaa enda suhtes.

31 Nagu Esimese Astme Kohtu kolmanda koja (laiendatud koosseisus) esimees on juba eespool punktis 7 viidatud kohtuasjas BUPA jt v. komisjon tehtud määruses sedastanud, on tõsi, et Iirimaa ja VHI vahel on põhikirjalised suhted, eelkõige kuna Iirimaa tervishoiuministril on otsustav mõju VHI nõukogu koosseisu määramisel ja õigus saada viimaselt informatsiooni kogu tema tegevuse kohta. Seega ei saa välistada, et VHI juhtkond järgib teatud piires Iirimaa pädeva ministri poliitilisi juhtnööre ja et seetõttu on VHI ja Iirimaa üldised seisukohad omavahel vastavuses. Sellest ei saa siiski järeldada, et Iirimaa ja VHI menetlusse astumised käesolevas menetluses oleksid teineteisega täpses vastavuses (vt eespool punktis 7 viidatud määrus BUPA jt v. komisjon punkt 9) ja et menetlusse astujad võivad seetõttu vahetada omavahel kogu käesolevat menetlust puudutavat informatsiooni, sealhulgas konfidentsiaalset informatsiooni. Lisaks, hoolimata asjaolust, et VHI on asutus, kes on teatud määral Iiri riigi kontrolli all, ei ole hagejad esitanud mingisuguseid asjakohaseid tõendeid selle kohta, et VHI või selle nõukogu võiksid saada juurdepääsu kaitset vajavale informatsioonile, mis eeldatavalt edastatakse käesolevas kohtuasjas Iirimaale.

32 Tuleb lisada, et selline oletus, mille kohaselt menetlusse astujad võivad omavahel vahetada teatud informatsiooni, mille Esimese Astme Kohus on neile teise poole vastuväidetest hoolimata isiklikult edastanud, ja üksnes seetõttu, et menetlusse astujad saaksid kaitsta oma õigustatud huve käesolevas menetluses täiel määral, oleks igal juhul vastuvõetamatu ning oleks nii korrakohase õigusemõistmise kui ka EÜ artiklis 10 sätestatud lojaalsuskohustuse – ulatuses, milles asi puudutab liikmesriigi osalust – jäme rikkumine.

33 Eeltoodust tulenevalt tuleb konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus jätta rahuldamata osade suhtes, mis avalikustavad BUPA Irelandi ja HIA vaheliste arutelude sisu ja mis sisaldavad andmeid BUPA Irelandi majandustegevuse kohta, mida viimane on HIA-le nendel koosolekutel edastanud. Seetõttu puudub vajadus võtta seisukoht selles osas, kas teatud osa andmetest on igal juhul juba kaotanud oma konfidentsiaalsuse pärast Iiri meedias artiklite ilmumist ja pärast kostja poolt nende oma vastuse punktis 16 mainimist, mille edastamisele hagejad vastu vaielnud ei ole.

Informatsiooni väidetav konfidentsiaalsus, mis puudutab BUPA Irelandi tõenäolist lahkumist Iirimaa turult ja tema võimalikku äriplaani pärast RES-i rakendamist

34 Mis puudutab väidetavat ohtu, et BUPA Ireland peab Iirimaa turult pärast RES-i rakendamist lahkuma, siis Iirimaa väidab õigesti, et seda ohtu on Iiri meedias juba laialdaselt kajastatud, eelkõige BUPA Irelandi enda initsiatiivil, nagu nähtub 24. juunil 2002 Irish Independent’is ja 29. oktoobril 2002 Irish Medical News’is ilmunud artiklitest. Asjassepuutuvad hagiavalduse ja selle lisade osad vastavad tõepoolest põhimõtteliselt Iiri meedias avaldatud konstateeringutele. Nii on need sedastused igal juhul juba kaotanud oma konfidentsiaalse iseloomu ning Esimese Astme Kohtul ei ole vaja neid enam eraldi kaitsta. Sama kehtib hagejate sedastuste suhtes nende äriplaani kohta, mis on ette nähtud ajaks pärast RES-i kasutuselevõttu, kuna see plaan tähendabki Iiri turult lahkumise võimalust.

35 Seetõttu tuleb konfidentsiaalsena käsitlemise taotlused jätta rahuldamata osas, mis puudutab BUPA Irelandi tõenäolist lahkumist Iirimaa turult ja tema võimalikku äriplaani pärast RES-i rakendamist.

NERA aruande tabelites 2.1 ja 2.2 sisalduvate andmete väidetav konfidentsiaalsus

36 NERA aruande tabelites 2.1 ja 2.2 esitatud andmete kohta leiavad hagejad peamiselt, et need sisaldavad laiaulatuslikku informatsiooni tema toimimise kohta, sealhulgas üksikasju BUPA Irelandi tulude ja kindlustushüvitise taotluste arvu kohta, mille avaldamine võimaldab koos muu informatsiooniga hinnata BUPA Irelandi rentaablust.

37 Esiteks tuleb märkida, et kohtutoimiku materjalidest ei nähtu selgelt, kas BUPA Ireland ja HIA on oma aruteludes juba käsitlenud eelmainitud tabelites sisalduvat informatsiooni, millisel juhul on see igal juhul kaotanud konfidentsiaalse iseloomu Iirimaa suhtes (vt eespool punkt 26 jj). Lisaks ei saa vaielda vastu sellele, et NERA nendes tabelites kajastatud informatsioon puudutab BUPA Irelandi majandustegevust Iirimaa eraõiguslikul ravikindlustusturul ning võib seetõttu põhimõtteliselt olla ärisaladus.

38 See-eest on selge, et nimetatud tabelid sisaldavad BUPA Irelandi 2002. aasta majandustegevuse kohta üksnes graafikute kujul esitatud koondandmeid nagu BUPA Irelandi poolt kindlustatud isikute keskmine vanus, nn BUPA plans’i eest makstud kindlustusmaksed ja kindlustushüvitise taotluste arv. Hagejad ei ole piisavalt tõendanud, kuidas võiks kolmas isik nende mõnevõrra vananenud koondandmete alusel saada teada sellist konkreetset BUPA Irelandi käivet, raamatupidamist ja lõpuks ka praegust rentaablust puudutavat informatsiooni, mis võiksid kahjustada hagejate ärilisi huve (vt samuti Esimese Astme Kohtu 19. juuni 1996. aasta määrus liidetud kohtuasjades T‑134/94, T‑136/94−T‑138/94, T‑141/94, T‑145/94, T‑147/94, T‑148/94, T‑151/94, T‑156/94 ja T‑157/94: NMH Stahlwerke jt v. komisjon, EKL 1996, lk II‑537, punkt 24). Samuti ei ole hagejad selgitanud, kuidas need andmed koos muu informatsiooniga, mille võimalikku sisu ei ole täpsustatud, võimaldavad määratleda BUPA Irelandi äritegevuse praegust rentaablust.

39 Eeltoodud asjaoludel tuleb hagejate taotlus mitte edastada Iirimaale NERA aruande tabeleid 2.1 ja 2.2 jätta rahuldamata. Mis puudutab Iirimaa väidet, et tegelikult oleks menetluse huvides vajalik saada veel rohkem informatsiooni BUPA Irelandi majandustegevuse kohta, siis tuleb märkida, et sellisel väitel puudub igasugune seos käesoleva määruse esemeks oleva konfidentsiaalsena käsitlemise taotlusega ning seetõttu ei saa seda rahuldada.

Kohtukulud

40 Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

Esitatud põhjendustest lähtudes

ESIMESE ASTME KOHTU KOLMANDA KOJA (LAIENDATUD KOOSSEISUS) ESIMEES

teeb määruse, millega otsustab:

1. Puudub vajadus otsustada, kas hagejate 22. jaanuari 2004. aasta ja 3. veebruari 2004. aasta konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus Madalmaade Kuningriigi ja Voluntary Health Insurance Boardi suhtes on põhjendatud.

2. Jätta hagejate konfidentsiaalsena käsitlemise taotlus Iirimaa suhtes rahuldamata.

3. Toimetada Iirimaale kätte hagejate poolt Esimese Astme Kohtule esitatud menetlusdokumendid tervikuna.

4. Määrata menetlusse astujatele tähtaeg, mille jooksul nad võivad esitada menetlusse astuja seisukohad.

5. Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

Luxembourgis, 4. märtsil 2005

Kohtusekretär Koja esimees