ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Kuuenda direktiiviga ette nähtud maksuvabastused – Kindlustusmaaklerite ja kindlustusagentide poolt osutatud kindlustustehingutega seotud teenuste maksuvabastus – Mõiste – Back office -tegevused, mis seisnevad selles, et kindlustusettevõtjal aidatakse tema ülesandeid täita – Väljajätmine

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikli 13 B osa punkt a)

Summary

Kuuenda direktiivi 77/388 artikli 13 B osa punkti a, mis käsitleb kindlustus- ja edasikindlustustehingute, sh nende tehingutega seotud mõnede teenuste käibemaksust vabastamist, tuleb tõlgendada selliselt, et back office -tegevused, mis seisnevad kindlustusettevõtjale tasu eest teenuste osutamises, ei kujuta endast kindlustusmaakleri või kindlustusagendi poolt osutatavaid kindlustustehingutega seotud teenuseid selle sätte tähenduses.

Tegelikult, kuna esiteks on nimetatud teenustel erijooni nagu kindlustusagentide vahendustasude kindlaksmääramine ja väljamaksmine, kindlustusagentidega ühenduse pidamise tagamine, edasikindlustusega seotud küsimuste menetlemine ning teabe edastamine kindlustusagentidele ja maksuametile ning teiseks puuduvad kindlustusagendi ülesannete mõningad kesksed tegurid nagu klientide otsimine ja nende kokkuviimine kindlustusandjaga, siis tuleb kõnealuseid tegevusi käsitleda koostöövormina, mis seisneb selles, et kindlustusettevõtjal aidatakse täita tavaliselt temal lasuvaid ülesandeid, olemata lepingulistes suhetes kindlustatutega, ja need tegevused kujutavad endast kindlustusettevõtja tegevuste jagamist, mitte teenuste osutamist kindlustusagendi poolt.

(vt punktid 35–36, 38–39 ja resolutiivosa)
Keywords



Keywords

Apellatsioonkaebus – Ese – Esimese Astme Kohtu sellise otsuse tühistamine, millega ettevõtjate lahutamise otsus on tunnistatud ebaseaduslikuks põhjusel, et varasem otsus asjassepuutuvate ettevõtjate koondumise ühisturuga kokkusobimatuks kuulutamise kohta oli ebaseaduslik – Apellatsioonkaebuse eseme puudumine seetõttu, et on jäetud rahuldamata apellatsioonkaebus kohtuotsuse peale, millega kokkusobimatuks kuulutamise otsus tunnistati ebaseaduslikuks – Asjas kohtuotsuse mittetegemine

(Euroopa Ühenduste Kohtu põhikiri, artikkel 49)
Keywords

Summary



Keywords

1. Eelotsuse küsimused – Vastuvõetavus – Vajadus esitada Euroopa Kohtule faktilise ja õigusliku raamistiku kohta piisavaid täpsustusi – Kohustuse ulatus konkurentsi valdkonnas

(EÜ artiklid 82, 86 ja 234; Euroopa Kohtu põhikirja artikkel 23)

2. Teenuste osutamise vabadus – Piirangud – Kohaliku omavalitsuse kehtestatud välisreklaami- ja reklaamplakatimaks – Lubatavus – Tingimused

(EÜ artikkel 49)

Summary

1. Selleks et Euroopa Kohus saaks talle esitatud eelotsuse küsimustele anda tõhusa vastuse, on vajalik, et siseriiklik kohus määratleks esitatud küsimuste faktilise ja õigusliku raamistiku või vähemalt selgitaks küsimuste aluseks olevat faktilist olukorda.

See faktilise ja õigusliku raamistiku täpsuse nõue on iseäranis oluline konkurentsi valdkonnas, mida iseloomustavad keerulised faktilised ja õiguslikud olukorrad.

Mis puudutab eelotsuse küsimustega EÜ artiklite 86 ja 82 tõlgendamise kohta seonduvat faktilist raamistikku, siis on konkurentsiõigusest lähtuva hinnangu andmise lähtepunktiks asjaomase turu piiritlemine toodete ja geograafilise ala mõttes ning sellel turul tegutsevate erinevate ettevõtjate turuosade arvutamine.

(vt punktid 22, 23, 25, 27)

2. EÜ artiklit 49 tuleb tõlgendada selliselt, et see ei keela kohalikul omavalitsusel kehtestada välisreklaami- ja reklaamplakatimaksu, mis esiteks, tulenevalt asjaolust, et seda kohaldatakse samaväärselt kõikidele teenuste osutamistele, mis sisaldavad välisreklaami ja avalikke reklaamplakateid, ei näe ette mingit eristamist ei reklaamplakatite ülespanemise teenuse osutaja või saaja asukohast ega levitatavate reklaamsõnumite objektiks olevate kaupade või teenuste päritolust lähtuvalt, ja mis teiseks, tulenevalt asjaolust, et seda kohaldatakse üksnes kohaliku omavalitsuse valduses oleval pinnal asuvatele välisreklaamidele ja et selle suurusena on ette nähtud kindel määr, mida võib maksuga koormatud teenuste väärtuse suhtes pidada tagasihoidlikuks, ei keela ega takista mitte mingil juhul reklaamteenuste osutamist kõnealuste kohalike omavalitsuste territooriumil ega vähenda muul moel selle atraktiivsust, sealhulgas ka mitte juhul, kui osutatavatel teenustel on teenuseosutaja või teenusesaaja asukohast tulenevalt piiriülene iseloom.

(vt punktid 37–39 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Liikmesriigi kohustuste rikkumise hagi – Vaidlusese – Kindlaksmääramine kohtueelses menetluses – Etteheidete muutmine pärast põhjendatud arvamust, kuna muudeti siseriiklikke õigusnorme – Vastuvõetavus

(EÜ artikkel 226)

2. Sotsiaalpoliitika – Mees- ja naistöötajad – Töö saamine ja töötingimused – Võrdne kohtlemine – Erandid – Naistele tagatud kaitse – Ulatus – Keeld võtta naisi tööle maa-alusesse kaevandustööstusesse, kõrgrõhutingimustes tehtavatele töödele ja tuukritöödele – Vastuvõetamatus

(Nõukogu direktiiv 76/207, artikli 2 lõige 3)

Summary

1. Kuigi on selge, et EÜ artikli 226 alusel esitatud hagi eset piirab selles sättes ette nähtud kohtueelne menetlus ning järelikult peavad komisjoni põhjendatud arvamus ja hagi põhinema samadel etteheidetel, ei saa see nõue sellegipoolest minna nii kaugele, et eeldada, et põhjendatud arvamuse resolutiivosas ja hagis esitatud etteheited kattuksid üksüheselt, eeldusel, et vaidluse eset ei ole laiendatud ega muudetud, vaid vastupidiselt sellele lihtsalt piiratud.

Osas, milles kohtueelse menetluse ajal on õigusakte muudetud, võib hagi puudutada siseriiklikke õigusnorme, mis ei ole põhjendatud arvamuses osutatud õigusnormidega identsed. Kui nende kahe menetlusastme vahepeal on õigusakte muudetud, siis piisab, kui kohtueelse menetluse käigus vaidlustatud õigusaktidega loodud süsteem on üldiselt säilinud nende meetmetega, mille liikmesriik on vastu võtnud pärast põhjendatud arvamuse esitamist ja mida vaidlustatakse hagiavalduses, kuid ei ole välistatud, et samamoodi piisaks sellest, kui uute meetmetega on põhjendatud arvamuse esemeks olevasse regulatsiooni viidud sisse erandid, mis parandavad osaliselt hagemist põhjustanud olukorda.

(vt punktid 28–30)

2. Direktiivi 76/207 meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega, artikli 2 lõige 3, kus nenditakse erineva kohtlemise vajadust naiste kaitse eesmärgil eriti seoses raseduse ja sünnitusega, ei luba siiski välistada naiste töölevõtmist teatavatele töödele ainult selle põhjendusega, et naisi tuleks meestest enam kaitsta riskide vastu, mis mõjutavad naisi ja mehi samamoodi ning mis erinevad sõnaselgelt nimetatud vajadustest naisi eriliselt kaitsta.

Järelikult ei kujuta ei üldine keeld naiste maa-alusesse kaevandustööstusesse ega kõrgrõhutingimustes tehtavatele töödele töölevõtmise kohta, mille suhtes kehtib rida erandeid, ega naiste tuukritöödele töölevõtmise absoluutne keeld endast selles sättes lubatud erinevat kohtlemist.

(vt punktid 43, 45, 50, 69, 74)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Õlijäätmete kõrvaldamine – Direktiiv 75/439 – Liikmesriikide kohustus eelistada õlijäätmete töötlemisel regenereerimist – Piirid – Tehnilised, majanduslikud või organisatsioonilised piirangud – Mõiste

(Nõukogu direktiiv 75/439, artikli 3 lõige 1)

Summary

Direktiivi 75/439 vanaõli kõrvaldamise kohta, muudetud direktiiviga 87/101, artikli 3 lõikest 1 nähtub, et nimetatud artiklis sisalduv viide „tehnilistele, majanduslikele või organisatsioonilistele piirangutele” on osa sättest, milles on üldiselt sõnastatud liikmesriikide kohustus ning selle väljendiga ei ole ühenduse seadusandja soovinud ette näha piiratud erandeid üldkohaldatavast normist, vaid määratleda positiivse kohustuse – eelistada õlijäätmete töötlemisel regenereerimist – kohaldamisala ja sisu.

Seega seisukoht, et liikmesriigis valitsevad tehnilised, majanduslikud ja organisatsioonilised olud on tingimata sellised piirangud, mis takistavad selles sättes ette nähtud meetmete võtmist, jätab nimetatud sätte ilma kogu selle kasulikust mõjust, kuna liikmesriikide kohustus piirduks valitseva olukorra säilitamisega, mille tulemusel puuduks mis tahes tegelik kohustus võtta vajalikke meetmeid õlijäätmete töötlemisel regenereerimise eelistamiseks.

(vt punktid 35 ja 36)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Õlijäätmete kõrvaldamine – Direktiiv 75/439 – Liikmesriigi kohustus eelistada õlijäätmete töötlemisel regenereerimist – Piirid – Tehnilised, majanduslikud või organisatsioonilised piirangud – Mõiste

(Nõukogu direktiiv 75/439, artikli 3 lõige 1)

Summary

Direktiivi 75/439 vanaõli kõrvaldamise kohta, muudetud direktiiviga 87/101, artikli 3 lõikest 1 nähtub, et nimetatud artiklis sisalduv viide „tehnilistele, majanduslikele või organisatsioonilistele piirangutele” on osa sättest, milles on üldiselt sõnastatud liikmesriikide kohustus ning selle väljendiga ei ole ühenduse seadusandja soovinud ette näha piiratud erandeid üldkohaldatavast normist, vaid määratleda positiivse kohustuse – eelistada õlijäätmete töötlemisel regenereerimist – kohaldamisala ja sisu.

Seega seisukoht, et liikmesriigis valitsevad tehnilised, majanduslikud ja organisatsioonilised olud on tingimata sellised piirangud, mis takistavad selles sättes ette nähtud meetmete võtmist, jätab nimetatud sätte ilma kogu selle kasulikust mõjust, kuna liikmesriikide kohustus piirduks valitseva olukorra säilitamisega, mille tulemusel puuduks mis tahes tegelik kohustus võtta vajalikke meetmeid õlijäätmete töötlemisel regenereerimise eelistamiseks.

(vt punktid 38 ja 39)
Keywords

Summary



Keywords

Õigusaktide ühtlustamine – Farmaatsiatooted – Direktiiv 89/105 – Inimtervishoius kasutatavad ravimid – Taotlus ravimi kandmiseks siseriikliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmatud ravimite loetellu – Otsuse tegemise tähtaja kohustuslikkus – Taotluse suhtes tehtud otsuse tühistamine – Uue otsuse vastuvõtmine – Vastuvõetavus – Tingimused – Otsuse tegemise tähtaja järgimine

(Nõukogu direktiiv 89/105, artikli 6 punkti 1 esimene lõik)

Summary

Direktiivi 89/105, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist siseriiklike tervisekindlustussüsteemidega, artikli 6 punkti 1 esimeses lõigus sätestatud tähtaeg selleks, et lahendada taotlus ravimi kandmiseks siseriikliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmatud ravimite loetellu, on kohustuslik tähtaeg, mida siseriiklikud asutused ei tohi ületada.

Liikmesriigid on kohustatud kindlaks määrama, kas nimetatud tähtaja ületamine välistab selle, et pädevad asutused võtavad formaalselt vastu uue otsuse, kui kohus on varasema otsuse tühistanud, pidades silmas, et sellist võimalust saab kasutada üksnes mõistliku aja jooksul, mis mingil juhul ei tohi ületada nimetatud artiklis ette nähtud tähtaega.

(vt punktid 30, 39, resolutiivosa punktid 1 ja 2)
Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Ravimid – Müügiluba – Lihtsustatud kord – Olemuselt sarnased tooted – Ravim, mis sisaldab ravitoime seisukohalt sama aktiivset fraktsiooni kui referentsravim, kuid seoses teise soolaga – Vastuvõetavus – Tingimused

(Nõukogu direktiivi 65/65 artikli 4 kolmanda lõigu punkti 8 alapunkti a alapunkt iii)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Ravimid – Müügiluba – Lihtsustatud kord – Olemuselt sarnased tooted – Tõend sarnasuse kohta – Farmakoloogiliste ja toksikoloogiliste testide ja kliiniliste uuringute tulemused – Vastuvõetavus

(Nõukogu direktiivi 65/65 artikli 4 kolmanda lõigu punkti 8 alapunkti a alapunkt iii)

Summary

1. Nõukogu direktiivi 65/65/EMÜ patentravimeid käsitlevate seaduste, määruste ja haldusaktide sätete lähendamise kohta, muudetud direktiividega 87/21, 89/341 ja 93/39, artikli 4 kolmanda lõigu punkti 8 alapunkti a alapunkti iii (mis võimaldab müügiloa väljastamisel kohaldada lihtsustatud korda, kui ravim, millele müügiluba taotletakse, on oma olemuselt sarnane ühenduses lubatud ravimiga, mis vastavalt kehtivatele ühenduse sätetele on saanud müügiloa vähemalt kuueks aastaks ja mida turustatakse liikmesriigis, kellele taotlus esitati) tuleb tõlgendada nii, et sellega ei välistata teatud ravimi müügiloa saamiseks esitatud avalduse käsitlemist kõnealuses sättes ette nähtud lihtsustatud korra kohaselt juhul, kui ravim sisaldab ravitoime seisukohalt sama aktiivset fraktsiooni kui referentsravim, kuid seoses teise soolaga. Nii ei ole see aga juhul, kui konkreetselt määratletud põhjustel tuleb kõnealust erinevust pidada ravimi, millele müügiluba taotletakse, ohutuse ja tõhususe seisukohalt märgatavaks.

(vt punktid 39, 44 ja resolutiivosa punkt 1)

2. Taotleja võib patentravimeid käsitleva direktiivi 65/65 (muudetud direktiividega 87/21, 89/341 ja 93/39) artikli 4 kolmanda lõigu punkti 8 alapunkti a alapunkti iii alusel esitatud avalduse toetuseks esitada kas omal algatusel või liikmesriigi pädeva tervishoiuasutuse nõudmisel teatud farmakoloogiliste ja toksikoloogiliste testide ning kliiniliste uuringute tulemuste kujul täiendavat teavet, selleks et tõendada, et toode on referentsravimiga olemuselt sarnane.

(vt punkt 25 ja resolutiivosa punkt 2)
Keywords

Summary



Keywords

Maksusätted – Õigusaktide ühtlustamine – Käibemaks – Ühine käibemaksusüsteem – Maksustatavad tehingud – Kauba tarnimine või teenuste osutamine tasu eest – Mõiste – Tehingud, mille puhul makstav tasu on tarnitud kauba või osutatud teenuse omahinnast madalam – Hõlmamine – Siseriiklik õigusakt, mis käsitleb selliseid tehinguid kauba kasutamisena või teenuse osutamisena isiklikuks tarbeks – Vastuvõetamatus

(Nõukogu direktiiv 77/388, artikkel 2, artikli5 lõige 6 ja artikli 6 lõige 2)

Summary

Kuuenda direktiivi 77/338 kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artiklit 2 ühelt poolt ning artikli 5 lõiget 6 ja artikli 6 lõike 2 punkti b teiselt poolt – millest viimati nimetatud käsitlevad käibemaksuga maksustamisel tasu eest toimunud kauba tarnimise ja teenuste osutamisena teatavaid tehinguid, mille korral käibemaksukohustuslane tegelikult tasu ei saa – tuleb tõlgendada nii, et siseriiklikud õigusaktid, mis käsitlevad isiklikuks tarbeks kauba kasutamisena või teenuse osutamisena – nende sätete mõttes – tehinguid, mille puhul makstakse tegelikku tasu, isegi kui see tasu on madalam tarnitud kauba või osutatud teenuse omahinnast, on nendega vastuolus.

Asjaolul, kas majandustehing tehakse omahinnast kõrgema või madalama hinnaga, ei ole tähtsust selle kindlaksmääramisel, kas tehingut tuleb käsitleda „tasu eest” tehtud tehinguna artikli 2 mõttes või mitte, kuna viimati nimetatud mõiste eeldab üksnes seda, et kauba tarnimise või teenuse osutamise ja käibemaksukohustuslase poolt tegelikult saadud summa vahel oleks otsene seos. Juhul kui tehing toimub tasu eest, ei ole põhjust kohaldada selle direktiivi artikli 5 lõiget 6 ja artikli 6 lõike 2 punkti b, kuna viimati nimetatud sätteid kohaldatakse üksnes tasuta tehingute suhtes.

(vt punktid 22–24, 30 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Vanaduskindlustus ja surm – Arvessevõetavad perioodid – Siseriiklikud õigusnormid, mis ei võta hüvitistele õiguse tekkimisel arvesse töötu poolt liikmesriigis täidetud kindlustusperioode − Lubatavus

(EÜ artiklid 39 ja 42; nõukogu määrus nr 1408/71, artikkel 45)

Summary

EÜ artikleid 39 ja 42 ning määruse nr 1408/71, muudetud ja kaasajastatud määrusega nr 118/97, mida on omakorda muudetud määrusega nr 1606/98, artiklit 45 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus siseriiklik reegel, mille kohaselt ei saa liikmesriigi pädevad asutused siseriikliku pensioniskeemi alusel määratava vanaduspensioni õiguse saamiseks võtta arvesse selles liikmesriigis täidetud teatud kindlustusperioode töötaja poolt, kes on töötuskindlustuse haldamise asutuse poolt vanaduspensionikindlustusse sissemaksete tegemise ajal töötu, kuna neid perioode võetakse arvesse üksnes nimetatud pensionisumma arvutamisel.

(vt punkt 38 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Kaupade vaba liikumine – Ühenduse transiit – Ühenduse välistransiit – Eeskirjade rikkumine või eiramine – Tagajärg, mis kaasneb sellega, et vastutavale printsipaalile ei ole teatatud tähtaega protseduurieeskirjade eiramise või rikkumise paiga kohta tõendite esitamiseks – Mõju tollivõla tekkimisele – Puudumine – Mõju tollivõla sissenõudmisele

(Nõukogu määrus nr 2913/92, artikli 203 lõige 1; komisjoni määrus nr 2454/93, artikkel 379)

Summary

Määruse nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, artikli 203 lõike 1 ja määruse nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele nr 2913/92, artikli 379 sätteid kogumis peab tõlgendama viisil, mille kohaselt tekib tollivõlg juhul, kui ühenduse välistransiidiprotseduurile suunatud kaubasaadetist ei ole sihttolliasutusele esitatud, kuna tollivõla tekkimist ei välista see, et jäetakse teatamata tähtaeg, mille jooksul tuleb lähtetolliasutuse tollile esitada tõendid transiidieeskirjade järgimise kohta või selle koha kohta, kus eeskirjade rikkumine või eiramine tegelikult toimus. Selline teatamine on sellegipoolest eelduseks tollivõla sissenõudmisele tolliasutuste poolt, nii et liikmesriik, kus asub lähtetolliasutus, võib võlga sisse nõuda vaid siis, kui vastutavale printsipaalile on teatatud, et tal on kolm kuud aega nõutud tõendite esitamiseks ning kui tõendeid ei ole nimetatud tähtajaks esitatud.

(vt punktid 23, 26 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

1. Õigusaktide ühtlustamine – Riiklike tarnelepingute ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise kord – Direktiiv 89/665 – Liikmesriikide kohustus sätestada läbivaatamise kord – Vaidlustatavad otsused – Mõiste – Väljaspool ametlikku riigihankemenetlust ja enne ametliku pakkumismenetluse algatamist tehtud otsused – Hõlmamine – Läbivaatamismenetluse kättesaadavus – Tingimused – Tingimus, et menetlus peab olema jõudnud kindlaksmääratud etappi – Lubamatus

(Nõukogu direktiiv 89/665, artikkel 1, lõige 1, ja direktiiv 92/50)

2. Õigusaktide ühtlustamine – Riiklike teenuslepingute sõlmimise kord – Direktiiv 92/50 – Kohaldamisala – Tellija, kellel on temast juriidiliselt eraldi seisva äriühingu kapitalis osalus koos ühe või mitme eraettevõtjaga – Tellija ja nimetatud äriühingu vahel sõlmitud leping – Hõlmamine

(Nõukogu direktiiv 92/50)

Summary

1. Direktiivi 89/665 riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (muudetud direktiiviga 92/50, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, mida on omakorda muudetud direktiiviga 97/52) artikli 1 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikide kohustus tagada tellija otsuste kiire ja tõhusa läbivaatamise võimalus laieneb ka väljaspool ametlikku riigihankemenetlust ja enne ametliku pakkumismenetluse väljakuulutamist tehtud otsustele ning eelkõige otsustele selle kohta, kas teatav hange kuulub muudetud direktiivi 92/50 isikulisse ja materiaalsesse kohaldamisalasse. Selline läbivaatamisvõimalus on avatud kõigile isikutele, kellel on või on olnud huvi konkreetse riikliku teenuslepingu vastu ja kes on väidetava rikkumise tõttu kahju kannatanud või võivad kahju kannatada, alates hetkest, kui tellija on teinud tahteavalduse, millel võivad olla õiguslikud tagajärjed. Liikmesriigid ei või seada läbivaatamisvõimalust sõltuvusse sellest, et asjaomane riigihankemenetlus oleks jõudnud kindlaksmääratud etappi.

(vt punkt 41, resolutiivosa punkt 1)

2. Juhul, kui tellija kavatseb direktiiviga 97/52 muudetud direktiivi 92/50, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, materiaalsesse kohaldamisalasse kuuluvate teenuste kohta sõlmida rahaliste huvidega seotud lepingu temast juriidiliselt eraldi seisva äriühinguga, kelle kapitalis on tal koos ühe või mitme eraettevõtjaga osalus või isegi enamusosalus, tuleb alati kohaldada nimetatud direktiivis ettenähtud riigihankelepingute sõlmimise menetlusi.

(vt punkt 52, resolutiivosa punkt 2)
Keywords

Summary



Keywords

Keskkond – Looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse – Direktiiv 92/43 – Erikaitsealad – Siseriiklikku loetelusse kantud alad, mis võidakse määratleda ühenduse tähtsusega aladena – Kaitsemeetmed – Artikli 6 lõigetes 2–4 ette nähtud meetmete kohaldamata jätmine – Liikmesriikide kohustus kaitsta oma ökoloogilist huvi

(Nõukogu direktiiv 92/43, artikli 4 lõige 5 ja artikli 6 lõiked 2–4)

Summary

Direktiivi 92/43 looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta artikli 4 lõiget 5 tuleb tõlgendada selliselt, et selle direktiivi artikli 6 lõigetes 2–4 ette nähtud kaitsemeetmed kehtivad ainult alade suhtes, mis on vastavalt direktiivi artikli 4 lõike 2 kolmandale lõigule kantud ühenduse tähtsusega aladeks valitud alade loetelusse, mille komisjon on kehtestanud vastavalt selle direktiivi artiklis 21 sätestatud menetlusele. Sellest tulenevalt ei kohaldata neid meetmeid alade suhtes, mis on kantud direktiivi artikli 4 lõike 1 alusel komisjonile saadetud siseriiklikesse loeteludesse.

Sellegipoolest on liikmesriigid sama direktiivi alusel kohustatud viimati mainitud alade puhul, mis võidakse määratleda ühenduse tähtsusega aladena, ja täpsemalt alade puhul, millel esineb esmatähtsaid looduslikke elupaigatüüpe või esmatähtsaid liike, võtma direktiivis sätestatud kaitse-eesmärgile kohaseid kaitsemeetmeid, et kaitsta asjakohast ökoloogilist huvi, mis on nende alade suhtes siseriiklikul tasandil olemas.

(vt punktid 21–22, 25, 28–30 ja resolutiivosa)
Keywords

Summary



Keywords

Sotsiaalpoliitika – Mees- ja naistöötajad – Võrdne kohtlemine kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides – Direktiiv 86/378 – Täiendav kutsealane pensionikindlustusskeem – Sätted, mis peatavad pensioni saamise õiguse rasedus- ja sünnituspuhkuste ajal – Vastuvõetamatus

(Nõukogu direktiiv 86/378, mida on muudetud direktiiviga 96/97, artikli 6 lõike 1 punkt g)

Summary

Direktiivi 86/378 meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides, mida on muudetud direktiiviga 96/97, artikli 6 lõike 1 punkti g tuleb tõlgendada nii, et see välistab siseriikliku sätte, mille kohaselt ei omanda naistöötaja rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal tulevikus tekkivat õigust täiendava kutsealase pensioniskeemi osaks olevatele tööandja poolt makstavatele perioodilistele pensionimaksetele põhjusel, et kõnealuste õiguste omandamise tingimuseks on naistöötaja rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal maksustatava sissetuleku olemasolu.

(vt punkt 35 ja resolutiivosa)