ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus – Isikud, kellel on õigus esitada kaebus ja olla menetlusosaliseks – Isikud, kelle kahjuks on otsus tehtud – Vastulausemenetlus, mille aluseks on mitu varasemat siseriiklikku kaubamärki – Otsus, millega rahuldatakse vastulause, võtmata seejuures arvesse kõiki varasemaid kaubamärke – Vastulause esitaja kasuks tehtud otsus – Hageja võimalus muuta oma ühenduse kaubamärgi taotlus siseriikliku kaubamärgi taotluseks vastavates liikmesriikides – Mõju puudumine

(Nõukogu määrus nr 40/94, artiklid 58 ja 108)

2. Ühenduse kaubamärk – Kolmandate isikute vastuväited ja vastulause – Vastulause menetlemine – Menetluse peatamine, kui vastulause aluseks on registreerimistaotlus – Ühtlustamisameti kaalutlusõigus

(Komisjoni määrus nr 2868/95, artikli 1 eeskirja 20 punkt 6)

Summary

1. Määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artiklis 58 nimetatud otsusega lõppenud menetluse menetluspoole kasuks on tehtud Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) vastulausete osakonna selline otsus, millega rahuldatakse kõikide asjaomaste kaupade ja teenuste osas ühenduse kaubamärgi registreerimisele esitatud vastulause, mille aluseks on mitu varasemat siseriiklikku kaubamärki, kuigi vastulauset ei rahuldatud kõigi vastulause põhjenduseks esitatud kaubamärkide alusel, kuna nii võib ühenduse kaubamärgi taotleja alati kooskõlas määruse nr 40/94 artikliga 108 muuta oma ühenduse kaubamärgi taotluse siseriikliku kaubamärgi taotluseks liikmesriikides, mille osas tema ühenduse kaubamärgi taotlust ei ole tagasi lükatud.

Seega on vastulausemenetluse eesmärgiks anda ettevõtetele võimalus ühe menetlussüsteemi kaudu vaidlustada selliste ühenduse kaubamärkide taotlusi, mida võib segi ajada nende ettevõtete kaubamärkidega või varasemate õigustega, mitte aga ennetavalt lahendada võimalikke vastuolusid siseriiklikul tasandil.

Asjaolu, et vastulausete osakond ei ole võtnud arvesse teatavaid varasemaid siseriiklikke kaubamärke, ei oma negatiivseid õiguslikke tagajärgi vastulause esitaja jaoks, kuivõrd ühenduse kaubamärgi taotluse muutmine siseriikliku kaubamärgi taotluseks on ainult üks ühenduse kaubamägi taotleja õigustest. Taotluse muutmine ei anna taotlejale niisiis õigust kaubamärgi registreerimisele, ning miski ei takista taotlejal, kelle ühenduse kaubamärgi taotlus on vastulausemenetluses rahuldamata jäetud, esitada sarnaseid taotlusi siseriiklikele ametiasutustele, ilma et ta kasutaks taotluse muutmise õigust.

(vt punktid 35, 41, 42 ja 45)

2. Juhindudes määruse (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta, eeskirja 20 lõikest 6, mis näeb ette, et „[k]ui vastulause aluseks on määruse artikli 8 lõike 2 punkti b kohane registreerimistaotlus, võib [Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)] vastulausemenetluse peatada, kuni kõnealuses menetluses on vastu võetud lõppotsus”, võib Siseturu Ühtlustamise Amet asjaomase menetluse peatada, kui ta peab seda õigustatuks.

(vt punkt 46)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Kaebemenetlus – Ühenduse kohtusse esitatud hagi – Hagiavaldus – Menetlusse astuja vastus – Vorminõuded – Ülevaade fakti- ja õigusväidetest – Hagiavalduses ja vastuses esitamata õigusväited – Üldine viide muudele kirjalikele dokumentidele – Vastuvõetamatus

(Esimese Astme Kohtu kodukorra artikkel 44, lõige 1, artikkel 46, artikkel 130, lõige 1, artikkel 132, lõige 1 ja artikkel 135, lõige 1, teine lõik)

2. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud identse või sarnase varasema kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Tähte „a” sisaldavad kujutismärgid

(Nõukogu määrus nrº40/94, artikkel 8, lõige 1, punkt b)

Summary

1. Vastavalt Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 44 lõikele 1, mis on kooskõlas selle kodukorra artikli 130 lõikega 1 ja artikli 132 lõikega 1 kohaldatav intellektuaalomandi küsimustes, tuleb siseturu ühtlustamisameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) vastu esitatud hagiavalduses märkida hagi ese ja selles peab sisalduma ülevaade fakti- ja õigusväidetest. Kuigi selles suhtes võib hagiavalduse teksti kindlate punktide osas toetada ja täiendada viidetega hagiavaldusele lisatud tõendite osadele, ei saa üldine viide kirjalikele dokumentidele asendada õigusliku argumentatsiooni peamisi elemente, mis vastavalt eespool mainitud sätetele peavad olema märgitud hagiavalduses endas.

Kuna see tõlgendus kehtib vastavalt kodukorra artiklile 46, mis on kooskõlas kodukorra artikli 135 lõike 1 teise lõiguga kohaldatav intellektuaalomandi küsimustes, ka apellatsioonikoja vastulausemenetluse teise menetluspoole, Esimese Astme Kohtus menetlusse astuja vastuse kohta, siis on vastus – nagu ka hagiavaldus – osas, milles need viitavad vastavalt hageja ja menetlusse astuja poolt ühtlustamisametile esitatud dokumentidele, vastuvõetamatud ulatuses, milles nendes sisalduvad üldised viited ei ole seostatavad vastavalt vastuses ja hagiavalduses sisalduvate väidete ja argumentidega.

(vt punkt 11)

2. Euroopa Ühenduse lõpptarbijate puhul esineb kujutismärgi, mille domineeriv osa kujutab valget väikest tavalises kirjas tähte „a” kirjutatuna mustal taustal ja mille ühenduse kaubamärgina registreerimist taotletakse Nizza klassifikatsiooni klassi 25 kuuluvate rõivaste, jalatsite ja peakatete jaoks, ja tähte „a” sisaldava kaubamärgi, millel on samad domineerivad omadused ja mis on registreeritud varem ühenduse kaubamärgina samasse klassi kuuluvate rõivaste tähistamiseks, segiajamise tõenäosus, kuna vastandatud kaubamärkide tekitatavad tervikmuljed on väga sarnased ning kuna vaidlusalused kaubad on jalatsite ja rõivaste puhul määruse nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkti b tähenduses sarnased, isegi kui nad on seda vaid vähesel määral. Selles suhtes võib avalikkus tõepoolest arvata, et taotletava kaubamärgiga tähistatud jalatsid on sama päritolu kui varasema kaubamärgiga tähistatud rõivad.

(vt punktid 18, 23, 26 ja 27)
Keywords

Summary



Keywords

1. Lepinguväline vastutus – Tingimused – Üksikisikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine – Olematu kaalutlusruumiga institutsioon – Lihtsa ühenduse õiguse rikkumise piisamine

(EÜ artikli 288 teine lõik)

2. Ühenduse õigus – Põhimõtted – Õiguspärase ootuse kaitse – Tingimused

Summary

1. Üksikisikutele ühenduse poolt tekitatud kahju valdkonnas peab ühendusele ette heidetud käitumine hõlmama üksikisikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selget rikkumist. Otsustav tingimus leidmaks, et ühenduse õiguse rikkumine on piisavalt selge, on asjaomase ühenduse institutsiooni ilmselge ja raske teadmatus piiridest, mis on tema kaalutlusõigusele seatud. Kui sellel institutsioonil on vaid väga piiratud, isegi olematu kaalutlusruum, võib lihtsast ühenduse õiguse rikkumisest piisata tuvastamaks piisavalt selget rikkumist.

(vt punkt 87)

2. Õigus nõuda õiguspärase ootuse kaitset, mis on üks ühenduse aluspõhimõtetest, laieneb kõigile üksikisikutele, kes leiavad ennast olukorrast, millest ilmneb, et ühenduse haldus, andes talle konkreetseid tagatisi, tekitas talle põhjendatud lootust. Sellised tagatised on ükskõik millises vormis edastatud täpne teave, mis on tingimusteta ja kokkulangev ning pädevatest ja usaldusväärsetest allikatest. Õiguspärase ootuse põhimõtte rikkumisele ei saa aga toetuda halduse poolt antud konkreetsete tagatiste puudumisel.

Sellest tuleneb, et ükski majandustegevuses osaleja ei saa sellele põhimõttele viidata, toetudes suulistele kinnitustele, mida komisjon eitab, ja mille olemasolu ükski kohtutoimikus olev dokument ei tõenda.

Samuti ei saa sellele põhimõttele viidata, kui komisjoniga lepingu sõlmimise osas lõpliku kokkuleppe puudumisel palus komisjon temalt erinevate lepinguprojektide koostamist, selles osas, milles see asjaolu on lahutamatu osa tavalistest lepingulistest läbirääkimistest, ning kui komisjon ei julgustanud asjaomast majandustegevuses osalejat ületama tema äritegevusega seotud riske.

(vt punktid 89, 92, 100)
Keywords

Summary



Keywords

Euroopa ühenduste omavahendid – Impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmine või vähendamine – Määruse nr 1430/79 artikkel 13 – Mõiste "impordi- või eksporditollimaks" – C-suhkru eksportimata jätmise tõttu maksmisele kuuluv summa – Välistamine – Tollimaksude vähendamise taotluse rahuldamata jätmine – Artikli 13, võrdse kohtlemise põhimõtte, õiguskindluse põhimõtte või väidetava õigluse põhimõtte rikkumine – Puudumine

(Nõukogu määrus nr 1430/79, artiklid 1, 13 ja 14, määrus nr 1785/81, artikkel 26; komisjoni määrus nr 2670/81, artikkel 3)

Summary

Määruse nr 1430/79 impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise kohta artiklite 13 ja 14, milles antakse võimalus impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmiseks või vähendamiseks erandjuhtudel, mille aluseks on asjaolud, mille puhul asjaomast isikut ei saa süüdistada pettuses ega ilmses hooletuses, tähenduses ei ole impordi- või eksporditollimaks summa, mida nõutakse suhkrutootjalt määruse nr 1785/81 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta artikli 26 ja määruse nr 2670/81, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad kvooti ületava suhkrutoodangu kohta, artikli 3 alusel teatavate C-suhkru koguste väljapoole ühendust müümata jätmise eest. Kõnealune summa ei ole ei tollimaks, tollimaksuga samaväärse toimega maks ega ka põllumajandusmaks määruse nr 1430/79 artikli 1 lõike 2 punktide a ja b tähenduses. Samuti ei saa arvesse võtta, pidades silmas selle summa eesmärke ja arvutamismetoodikat, nagu oleks see summa muutunud imporditollimaksuks, kuna erinevalt viimatimainitust on tegemist peamiselt hoiatavat laadi karistusega, mille eesmärk on tagada, et peetakse kinni C-suhkru siseturul müümise keelust.

Eespool viidatud sätteid ei riku seega komisjoni otsus, millega tunnistatakse vastuvõetamatuks kõnesoleva summa vähendamise taotlus määruse nr 1430/79 artikli 13 alusel. Selline otsus ei riku ka võrdse kohtlemise ja õiguskindluse põhimõtteid ning väidetavat õigluse põhimõtet.

(vt punktid 38, 44, 45, 47, 58, 61 ja 62)
Keywords

Summary



Keywords

1. Euroopa ühendused – Institutsioonid – Dokumentidele üldsuse juurdepääsu õigus – Määrus nr 1049/2001 – Dokumentidele juurdepääsu õiguse erandid – Kolmandatelt isikutelt pärinevad dokumendid ja liikmesriikidelt pärinevad dokumendid – Juurdepääsutaotluste erinev kohtlemine – Liikmesriigi õigus taotleda institutsioonilt dokumentide avaldamata jätmist – Institutsiooni kohustus jätta need eelneva nõusoleku puudumisel avaldamata

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõige 4 ja artikkel 5)

2. Institutsioonide aktid – Põhjendamine – Kohustus – Ulatus – Otsus, millega keeldutakse liikmesriigist pärineva dokumendi avaldamisest, kui liikmesriik on taotlenud selle avaldamata jätmist

(EÜ artikkel 253; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus nr 1049/2001, artikli 4 lõige 5)

Summary

1. Määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõige 4 kohustab institutsioone konsulteerima kolmanda isikuga, kes on selle dokumendi autor, millega soovitakse tutvuda, selleks et hinnata, kas tuleks kohaldada nimetatud artikli 4 lõigete 1 ja 2 erandeid, kui ei ole veel ilmne, et dokument tuleb avaldada või et seda ei tohi avaldada. Järelikult on asjaomase kolmanda isikuga konsulteerimine üldjuhul eeltingimus selleks, et hinnata, kas kohaldada kolmandatelt isikutelt pärinevate dokumentide suhtes nimetatud määruse artikli 4 lõikeis 1 ja 2 juurdepääsule sätestatud erandeid.

Samas kõnesoleva määruse artikli 4 lõike 5 kohaselt, mis kordab Amsterdami lepingu lõppaktile lisatud deklaratsiooni nr 35 liikmesriigist pärineva ja institutsiooni valduses oleva dokumendi kohta, on liikmesriigil õigus taotleda institutsioonilt, et temalt pärit dokumenti ei avaldataks ja institutsioonil on kohustus seda mitte avaldada liikmesriigi eelneva nõusolekuta. Seega on liikmesriigi kõnesoleva sätte alusel esitatud taotlus institutsiooni jaoks käsk jätta konkreetne dokument avaldamata.

(vt punktid 55, 57, 58)

2. Piirangud, mis on kehtestatud määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõikes 5 liikmesriigist pärineva ja institutsiooni valduses oleva dokumendiga tutvumisele, ei mõjuta institutsiooni kohustust piisavalt põhjendada oma otsust jätta rahuldamata juurdepääsutaotlus dokumentidele, mille kohta liikmesriik on taotlenud nende avaldamata jätmist. Siiski ei ole sellel institutsioonil kohustust selgitada hagejale, miks liikmesriik oli esitanud taotluse need avaldamata jätta, kuna liikmesriigil endal ei lasu mingit kohustust oma taotlust põhjendada.

(vt punktid 59, 72)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Absoluutne keeldumispõhjus – Eristusvõimeta kaubamärgid – Ruumiline kaubamärk – Valge ja läbipaistva pudeli kuju

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 7 lõike 1 punkt b)

Summary

Ruumilisel tähisel, mis seisneb sellise plastmassist pudeli kujus, mida on kujutatud korgi peal seisvana ning mille mahutiosa on läbipaistev ja kork valge ning korgi esi- ja tagaküljel on profiilis väljaulatuvalt kujutatud V, mille tipud ulatuvad mahutiosa külgedeni ning mille registreerimist taotleti kaupade jaoks, mis kuuluvad Nizza kokkuleppe klassidesse 3 ja 20 ning vastavad kirjeldusele „seebid; pleegitusained ja muud pesuained; puhastus- ja poleerained; tualetiloputusvee värskendajad; portselani, kivi, puu, klaasi, metallide ja plastmasside keemilised puhastusained” ja „vedelate, hüübjate ja venivate kaupade plastmassist konteinerid”, ei puudu eristusvõime määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti b tähenduses, sest asjaomaste elementide kombinatsioon on tõepoolest erandlik ning seda ei saa pidada ühiseks kõigi teiste asjaomaste kaupadega, mis omakorda annab kõnealusele pudelile erilise ja ebatavalise välimuse, mis köidab asjaomase avalikkuse tähelepanu ning võimaldab neil, kui nad on juba asjaomase toote pakendi kujuga tuttavad, eristada registreerimistaotlusega hõlmatud kaupu teise kaubandusliku päritoluga kaupadest, mille käsitlust toetab taotletava kaubamärgiga samasuguse ruumilise kuju registreerimine hageja taotlusel üheteistkümnes neist viieteistkümnest liikmesriigist, mis moodustasid ühenduse asjaomase registreerimistaotluse esitamise ajal.

(vt punktid 40, 47 ja 48)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Apellatsioonimenetlus – Kaebus ühtlustamisameti vastulausete osakonna otsuse peale – Apellatsioonikoja poolt läbiviidud kontroll – Ulatus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 74)

Summary

Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) talituste funktsionaalsest järjepidevusest tuleneb, et määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 74 lõike 1 viimase osa, mis käsitleb suhtelisi keeldumispõhjuseid, kohaldamisalas peab apellatsioonikoja otsus tuginema kõikidele faktilistele või õiguslikele asjaoludele, mida asjaomane pool on esitanud kas esimese astme otsuse vastu võtnud talitusele või vastulausemenetluses, kui sama artikli lõikes 2, mis käsitleb hilinenult esitatud asjaolusid, on nii ette nähtud.

Seega ei tulene ühtlustamisameti erinevate talituste funktsionaalsest järjepidevusest, et menetluspoole, kes ei ole esitanud esimese astme otsuse teinud talitusele ette nähtud tähtaegade jooksul teatud faktilisi või õiguslikke asjaolusid, tuginemine apellatsioonikojas määruse nr 40/94 artikli 74 lõike 2 kohaselt nimetatud asjaoludele oleks vastuvõetamatu. Funktsionaalsest järjepidevusest tuleneb vastupidi, et see menetluspool võib tugineda neile asjaoludele apellatsioonikojas tingimusel, et ta järgib selles menetlusastmes nimetatud määruse artikli 74 lõiget 2.

(vt punkt 29)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Loobumine, tühisus ja kehtetuks tunnistamine – Absoluutsed kehtetuks tunnistamise põhjused – Avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega vastuolus olev kaubamärk – Hindamine üksnes kaubamärgi enda uurimise alusel seoses viidatud kaupade ja teenustega – Kaubamärgi omaniku käitumisega seotud asjaolud – Asjakohasuse puudumine

(Nõukogu määrus nrº40/94, artikli 7 lõike 1 punkt f)

Summary

Kui hinnatakse seda, kas kaubamärk on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalipõhimõtetega nõukogu määruse nrº40/94 artikli 7 lõike 1 punkti f tähenduses, mis võib vastavalt selle määruse artikli 51 lõike 1 punktile a tingida kehtetuks tunnistamise, tuleb uurida kaubamärki ennast, nimelt tähist seoses registreerimise taotluses nimetatud kaupade või teenustega. Määruse nr 40/94 artikli 7 lõike 1 erinevate alapunktide koostoimest tuleneb, et need viitavad taotletava kaubamärgi eriomastele omadustele ja mitte kaubamärgi taotleja isiku käitumisega seotud asjaoludele.

Asjaolu, et menetlusse astujal on ühes liikmesriigis keelatud oma teenuste pakkumine ja nende reklaamimine, ei saa mitte mingil juhul olla seotud selle kaubamärgi eriomaste omadustega eespool esitatud tõlgenduse tähenduses. Järelikult ei saa nimetatud asjaolu tingida asjaomase kaubamärgi vastuolu avaliku korra ja üldtunnustatud moraalipõhimõtetega.

(vt punktid 27–29)
Keywords

Summary



Keywords

1. Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus – Euroopa Regionaalarengu Fond – Ühenduse finantsabi andmine – Abi õigusliku ja finantsraamistiku määratlemine ühenduse abi andmise otsuses – Algselt ettenähtud kulude ületamine abisaaja poolt – Mõju puudumine abi suuruse kindlaksmääramisele

(Nõukogu määrus nr 1787/84)

2. Majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus – Euroopa Regionaalarengu Fond – Ühenduse finantsabi andmine – Muudatus abiprojektide juurde kuuluvate riiklike kulude jaotuses – Komisjonile teatamata muudatus – Komisjoni otsuse nimetatud muudatusega kohandamata jätmine – Õiguspärase ootuse kaitse põhimõtte rikkumine – Puudumine

(Nõukogu määrus nr 1787/84)

Summary

1. Kuna komisjoni otsus, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi finantsabi lõpetamist ning teise sama fondi finantsabiga seotud väljamaksete parandamise taotluse kaudset rahuldamata jätmist, vastab põhimõttele, mille kohaselt iga finantsabi õiguslik ja finantsraamistik on rangelt määratletud ühenduse otsuses nimetatud finantsabi andmise kohta, siis on põhjendatud, et komisjon piirdub selles viimati nimetatud otsuses ettenähtud summa tasumisega, hoolimata asjaolust, et riiklikud kogukulud on suuremad, kui algselt ette nähtud.

(vt punktid 46, 50)

2. Kui Euroopa Regionaalarengu Fondist antud ühenduse finantsabi puhul ei ole tõendatud, et siseriiklikud pädevad ametiasutused on finantsabi asjaomastes projektides tehtud muudatustest komisjoni õigel ajal ja täpselt informeerinud, nagu tal seda on õigus oodata sellise finantsabi saajatelt, siis komisjoni vastuväidete puudumist nende muudatuste suhtes ei saa neis tingimustes tõlgendada selliselt, nagu see tähendaks, et komisjon nõustus sellega, et teatud riiklikud kulutused saab arvata sellest projektist, kuhu nad esialgu kuulusid, erineva teise projekti alla.

Sellest järeldub, et sellise finantsabi lõpetamise otsuse õiguspärasuse vaidlustamiseks, mis jätab kaudselt rahuldamata finantsabiga seotud väljamaksete parandamise taotluse, ei saa abisaaja tugineda õiguspärase ootuse põhimõttele, kuna sellele võib tugineda ettevõtja, kelles institutsioon tekitas põhjendatud lootusi.

(vt punktid 62, 64)
Keywords

Summary



Keywords

Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade või teenuste jaoks registreeritud varasema identse või sarnase kaubamärgi omaniku vastulause – Kaubamärgi taotlejale kuulub taotletava kaubamärgiga identne ja vastandatud siseriiklikust kaubamärgist varasem siseriiklik kaubamärk – Mõju

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 8)

Summary

Määruse nr 40/94 artikli 42 ja järgnevate artiklite kohases vastulausemenetluses ühenduse kaubamärgi registreerimise vastu ei saa vastulause tagasilükkamise aluseks olla ainuüksi see, et ühenduse kaubamärgi taotlejale kuulub kaubamärk, mis on vastandatud kaubamärgist varasem ning identne taotletava ühenduse kaubamärgiga. Kaubamärgi taotleja peab lisaks tõendama, et on saavutanud vastandatud kaubamärgi tühistamise pädevate siseriiklike ametiasutuste poolt.

Siseriikliku kaubamärgi kehtivust ei saa vaidlustada ühenduse kaubamärgi registreerimise menetluse raames, vaid ainult asjaomases liikmesriigis algatatud tühistamismenetluse raames. Kuigi Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) peab vastulause esitaja esitatavate tõendite alusel kontrollima selle siseriikliku kaubamärgi olemasolu, millel vastulause põhineb, ei pea ta lahendama selle kaubamärgi ja teise kaubamärgi vahelist vastuolu siseriiklikul tasandil, mis kuulub siseriiklike ametiasutuste pädevusse.

(vt punktid 25–26)
Keywords

Summary



Keywords

1. Ühenduse kaubamärk – Ühenduse kaubamärgi mõiste ja ühenduse kaubamärgi omanikuks saamine – Suhtelised keeldumispõhjused – Identsete või sarnaste kaupade ja teenuste jaoks registreeritud identse või sarnase varasema kaubamärgi omaniku vastulause – Varasema kaubamärgiga segiajamise tõenäosus – Sõnamärgid CALPICO ja CALYPSO

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikli 8 lõike 1 punkt b)

2. Ühenduse kaubamärk – Kaebemenetlus – Apellatsioonikojad – Ühtlustamisamet kui haldusorgan – Poolte õigus õiglasele kohtulikule arutamisele – Puudumine

(Nõukogu määrus nr 40/94, artiklid 60‑62)

3. Ühenduse kaubamärk – Ühtlustamisameti otsus – Kaitseõiguse tagamine – Põhimõtte ulatus

(Nõukogu määrus nr 40/94, artikkel 73)

Summary

1. Keskmise Saksa tarbija jaoks ei esine sõnamärgi CALPICO, mille registreerimist ühenduse kaubamärgina on taotletud Nizza kokkuleppe klassidesse 29, 30 ja 32 kuuluvatele järgmistele kaupadele: „mineraal- ja gaseerveed ja muud alkoholivabad joogid, eelkõige füsioloogiliselt funktsionaalsed joogid; puuviljajoogid ja puuviljamahlad, samuti puuviljamahlajoogid; siirupid ja teised joogivalmistusained”, segiajamise tõenäosust mainitud kokkuleppe klassi 32 kuuluvatele kaupadele: „puuviljapulbrid ja alkoholivaba puuviljajoogi valmistusained (kõik need kaubad ka valmistoote kujul)” varem Saksamaal registreeritud sõnamärgiga CALYPSO, kuna hoolimata sellest, et vaidlusaluste kaubamärkidega tähistatud kaubad on osaliselt identsed ja osaliselt väga sarnased, lubavad vaidlusaluste märkide visuaalsed ning selged foneetilised ja kontseptuaalsed erinevused asjaomase avalikkuse silmis välistada nende märkide segiajamise tõenäosuse ja seda isegi siis, kui viidatud tarbija ei pööra neile kaubamärkidele mingit erilist tähelepanu.

(vt punktid 45, 54, 55)

2. Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikodades on välistatud tugineda õigusele õiglasele kohtulikule arutamisele Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 6 lõike 1 tähenduses, kuna apellatsioonikoja menetlus ei ole olemuslikult kohtumenetlus, vaid haldusmenetlus.

(vt punkt 62)

3. Kuigi määruse nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 73 teise lausega kehtestatud õigus olla ära kuulatud hõlmab kõiki faktilisi või õiguslikke asjaolusid ja kõiki tõendusmaterjale, mis moodustavad Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) poolt vastu võetud haldusakti aluse, ei kohaldu see lõplikule seisukohale, mida haldusorgan kavatseb vastu võtta.

(vt punkt 65)