EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OTSUS

(teine koda)

21. märts 2013

Kohtuasi F‑94/11

Markus Brune

versus

Euroopa Komisjon

Avalik teenistus – Avalik konkurss – Reservnimekirja kandmata jätmise otsuse tühistamine – Jõustunud kohtuotsuse täitmine – Seaduslikkuse põhimõte – Avaliku konkursi menetluse taasavamise otsuse vastu esitatud õigusvastasuse väide

Ese: ELTL artikli 270 alusel, mida vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euratomi asutamislepingule, esitatud hagi, millega M. Brune palub esimese võimalusena tühistada otsuse jätta ta avaliku konkursi EPSO/AD/26/05 reservnimekirja kandmata, millest ta sai teada konkursikomisjoni esimehe 11. veebruari 2011. aasta kirjaga.

Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta M. Brune kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja komisjoni kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Ametnike hagid – Isikut kahjustav meede – Mõiste – Ettevalmistav akt – Komisjoni otsus konkursi menetlus taasavada – Väljaarvamine – Akt, mille võib vaidlustada üksnes õigusvastasuse väitega seoses hagiga, mis on suunatud otsuse peale jätta kandidaat reservnimekirja kandmata

(Personalieeskirjad, artiklid 90 ja 91)

2. Ametnike hagid – Tühistav kohtuotsus – Mõju – Kohtuotsuse täitmiseks vajalike meetmete rakendamise kohustus – Ulatus – Nii kohtuotsuse põhjenduse kui ka resolutsiooni arvessevõtmine – Konkursikomisjoni otsuse jätta kandidaat reservnimekirja kandmata tühistamine – Konkursi uuesti avamine üksnes hageja suhtes – Sobiv täitmise viis

(ELTL artikkel 266; personalieeskirjad, artikkel 27)

3. Ametnike hagid – Tühistav kohtuotsus – Mõju – Kohtuotsuse täitmiseks vajalike meetmete rakendamise kohustus – Administratsiooni kaalutlusõigus – Võimalus astuda kannatanuga dialoogi

(ELTL artikkel 266)

1. Otsus, millega teatatakse kandidaadile, kes on konkursilt ebaõigesti välja langenud, et konkurss on taasavatud, ja milles täpsustatakse selle konkursimenetluse taasavamisega otseselt seotud üksikasjalikke eeskirju, ei ole isikut kahjustav meede, vaid seda otsust ettevalmistav akt, mis tehakse menetluse tulemusel ja mille alusel kandidaat kantakse konkursi reservnimekirja või mitte. Seega ei saa asjaomane kandidaat esitada hagi otse selle ettevalmistava otsuse, vaid üksnes vaidlustada seda õigusvastasuse väitega seoses hagiga, mis on suunatud otsuse peale jätta kandidaat reservnimekirja kandmata.

(vt punkt 37)

Viide:

Esimese Astme Kohus: 15. juuli 1993, liidetud kohtuasjad T‑17/90, T‑28/91 ja T‑17/92: Camara Alloisio jt vs. komisjon (punkt 42).

2. Tühistava kohtuotsuse tagajärjel on asjaomane institutsioon vastavalt ELTL artiklile 266 kohustatud võtma vajalikud meetmed tuvastatud õigusvastaste tagajärgede kõrvaldamiseks, mis juba täidetud akti puhul tähendab seda, et tuleb taastada hageja õiguslik olukord, milles ta oli enne kõnealuse akti andmist.

Selleks et täita temale ELTL artikliga 266 pandud kohustust, peab institutsioon võtma konkreetsed meetmed, mis kõrvaldavad asjaomase isiku suhtes toime pandud rikkumise tagajärjed. Seega ei saa ta sellest kohustusest kõrvalehoidmiseks tugineda praktilistele raskustele, mida võib kaasa tuua hageja sellise õigusliku olukorra taastamine, milles ta oli enne tühistatud akti andmist. Üksnes täiendavalt, kui tühistava kohtuotsuse täitmisel esineb erilisi raskusi, võib asjaomane institutsioon oma kohustuste täitmiseks võtta vastu otsuse, et hüvitada õiglaselt asjaomastele isikutele tühistatud otsusega põhjustatud negatiivsed tagajärjed.

Sellega seoses tuleb märkida, et kuigi asjaomane institutsioon peab kindlaks määrama, millised on tühistava kohtuotsuse täitmiseks nõutud meetmed, on tema kaalutlusõigus piiratud vajadusega järgida selle kohtuotsuse resolutsiooni ja põhjendusi, mida ta peab täitma, ja liidu õiguse sätteid. Seega peab kostjaks olev institutsioon eelkõige vältima seda, et võetud meetmed sisaldavad samu rikkumisi, mis on tühistavas kohtuotsuses kindlaks tehtud.

Mis siiski puudutab tulevaste ametnike reservi moodustamiseks korraldatud avalikku konkurssi, siis administratsioon võib püüda leida õiglast lahendust sellisel erijuhul, kui on tegemist õigusvastaselt väljalangenud kandidaadiga. Seega kui on tegemist tulevaste ametnike reservi moodustamiseks korraldatud avaliku konkursiga, mille katsed olid nõuetevastased, on kandidaadi õigused piisavalt kaitstud, kui ametisse nimetav asutus avab selle kandidaadi suhtes reservnimekirja moodustamiseks mõeldud konkursi uuesti, kuna uuesti avamine tähendab olukorra taastamist, nagu see oli enne kohtu poolt kritiseeritud asjaolude ilmnemist. Seevastu selline lahendus, et hageja kantakse konkursi reservnimekirja, ilma et ta läbiks uuesti suulist katset, ei rikuks mitte ainult võrdse kohtlemise põhimõtet ning hindamise ja konkursiteate objektiivsuse põhimõtet, vaid ka personalieeskirjade artiklit 27.

(vt punktid 58–60, 63 ja 67)

Viited:

Euroopa Kohus: 14. juuli 1983, kohtuasi 144/82: Detti vs. Euroopa Kohus (punkt 33); 6. juuli 1993, kohtuasi C‑242/90 P: komisjon vs. Albani jt (punkt 13).

Esimese Astme Kohus: 22. juuni 1990, liidetud kohtuasjad T‑32/89 ja T‑39/89: Marcopoulos vs. Euroopa Kohus (punkt 44); 8. oktoober 1992, kohtuasi T‑84/91: Meskens vs. parlament (punkt 78); 23. aprill 2002, kohtuasi T‑372/00: Campolargo vs. komisjon (punkt 109 ja seal viidatud kohtupraktika); 5. detsember 2002, kohtuasi T‑119/99: Hoyer vs. komisjon (punkt 37 ja seal viidatud kohtupraktika); 13. september 2005, kohtuasi T‑283/03: Recalde Langarica vs. komisjon (punktid 50 ja 51).

Avaliku Teenistuse Kohus: 24. juuni 2008, kohtuasi F‑15/05: Andres jt vs. EKP (punkt 132 ja seal viidatud kohtupraktika).

3. Kuna administratsioon tegevus on ühepoolne, peab ta kindlaks tegema, millised on tühistava kohtuotsuse täitmiseks nõutud meetmed. Seetõttu on administratsioonil õigus, mitte kohustus astuda dialoogi isikuga, kellele õigusvastane kohtlemine osaks sai, et püüda jõuda kokkuleppele, mis pakub temale õiglast hüvitist.

(vt punkt 71)

Viited:

Esimese Astme Kohus: eespool viidatud kohtuasi Meskens vs. parlament (punkt 80); 26. juuni 1996, kohtuasi T‑91/95: De Nil ja Impens vs. nõukogu (punkt 34).