Keywords

Summary



Keywords

1. Rahvusvahelised lepingud — Ühenduse lepingud — Sõlmimine — EÜ‑Ungari veininimetuste vastastikuse kaitse ja kontrolli kokkulepe — Õiguslik alus — EÜ artikkel 133

(EÜ artikkel 133; EÜ‑Ungari assotsiatsioonileping; EÜ‑Ungari veinikokkulepe)

2. Rahvusvahelised lepingud — Ühenduse lepingud — EÜ‑Ungari veininimetuste vastastikuse kaitse ja kontrolli kokkulepe — Homonüümsete nimetuste kord — Kohaldamise tingimused — Itaalia veinide nimetus „Tocai” ja Ungari veinide nimetus „Tokaj” — Nimetus „Tocai”, mis ei kujuta endast kaitstud geograafilist tähist — Asjaomase nimetuse kasutamist keelav kirjavahetus — Nimetatud korra rikkumine — Puudumine

(EÜ‑Ungari veinikokkulepe, artikli 4 lõige 5)

3. Rahvusvahelised lepingud — Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping (TRIPS) — Homonüümia kolmanda riigi geograafilise tähise ja teatud ühenduse veinide kirjeldamiseks ja esitlemiseks kasutatava, nende valmistamiseks kasutatud viinamarjasordi nime sisaldava nimetuse vahel — Kokkuleppega tagatud õigus jätkata asjaomase nimetuse kasutamist tootjate poolt, kes on seda traditsiooniliselt ja heas usus kasutanud — Puudumine

(TRIPS-leping, artiklid 22–24)

4. Ühenduse õigus — Põhimõtted — Põhiõigused — Omandiõigus — Piirangud — Keeld kasutada Itaalia veinide puhul nimetust „Tocai” — Puudumine — Üldise huvi eesmärki teeniv keeld

(Euroopa inimõiguste konventsiooni esimene lisaprotokoll, artikli 1 esimene lõik; EÜ‑Ungari veinikokkulepe)

Summary

1. Euroopa leping, mis on sõlmitud assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ungari Vabariigi vahel, ei ole otsuse 93/724, mis käsitleb veininimetuste vastastikuse kaitse ja kontrolli kokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Ungari Vabariigi vahel, õiguslik alus.

Kohane õiguslik alus viimati nimetatud kokkuleppe sõlmimiseks ühenduse poolt üksi on EÜ artikkel 133, millele viitab otsuse 93/724 preambul ja mis annab ühendusele ühise kaubanduspoliitika alase pädevuse. See kokkulepe kuulub nimelt määruse nr 822/87 veinituru ühise korralduse kohta artiklis 63 ette nähtud kokkulepete hulka ning selle peamine eesmärk on edendada kaubandust lepingupoolte vahel, soodustades vastastikku ühelt poolt Ungarist pärit veinide turustamist, tagades neile veinidele ühendusest pärit määratletud piirkonnas toodetud kvaliteetveinide suhtes ette nähtud kaitsega sarnane kaitse, ning teiselt poolt ühendusest pärit veinide turustamist selles riigis.

(vt punktid 70, 79–80, 83 ja resolutiivosa punktid 1–2)

2. Euroopa Ühenduse ja Ungari Vabariigi vahelise veininimetuste vastastikuse kaitse ja kontrolli kokkuleppe (EÜ‑Ungari veinikokkulepe) artikli 4 lõikes 5 ette nähtud homonüümsete nimetuste kord puudutab sama kokkuleppe alusel kaitstud geograafilisi tähiseid.

Kuna erinevalt ungari veininimetustest „Tokaj” ja „Tokaji” ei ole nimetused „Tocai friulano” ja „Tocai italico” toodud EÜ‑Ungari veinikokkuleppe lisa A osas ning kujutavad endast viinamarjasordi nime või viinamarjasorti, mida peetakse Itaalias sobivaks teatud määratletud piirkonnas toodetud kvaliteetveinide tootmiseks, ei saa neid lugeda geograafilisteks tähisteks nimetatud kokkuleppe tähenduses.

Sellest järeldub, et keeld kasutada Itaalias nimetust „Tocai” pärast EÜ‑Ungari veinikokkuleppes ette nähtud üleminekuaja möödumist, mis tuleneb kirjade vahetusest nimetatud kokkuleppe artikli 4 kohta, ei ole vastuolus sama kokkuleppe artikli 4 lõikes 5 ette nähtud homonüümsete nimetuste korraga.

Samuti järeldub sellest, et ühisdeklaratsioonis EÜ‑Ungari veinikokkuleppe artikli 4 lõike 5 kohta ei ole tegelikkust kujutatud ilmselgelt ekslikult seeläbi, et selle esimeses lõigus on sätestatud, et pooled on sama kokkuleppe artikli 4 lõike 5 punkti a kohta kinnitanud, et nad ei olnud läbirääkimiste ajal teadlikud ühestki erijuhtumist, kus nimetatud sätteid oleks saanud kohaldada.

(vt punktid 87–88, 90, 92, 98, 102 ja resolutiivosa punktid 3–4)

3. Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS), mis on toodud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu lisas 1 C, artikleid 22–24 tuleb tõlgendada selliselt, et niisuguse juhtumi korral, milles esineb homonüümia kolmanda riigi geograafilise tähise ja teatud ühenduse veinide kirjeldamiseks ja esitlemiseks kasutatava, nende valmistamiseks kasutatud viinamarjasordi nime sisaldava nimetuse vahel, ei ole neis sätetes nõutud, isegi kui need ei keela sellise nimetuse jätkuvat ja samalaadset kasutamist, et seda nimetust saaks tulevikus edasi kasutada, olenemata kahekordsest tingimusest, et vastavad tootjad on seda minevikus kasutanud kas heauskselt või vähemalt kümme aastat järjest enne 15. aprilli 1994 ja nimetus märgib selgelt riiki, piirkonda või kaitstud veini päritolupiirkonda, et tarbijat mitte eksitada.

(vt punktid 110, 115 ja resolutiivosa punkt 5)

4. Ühe Itaalia maakonna asjaomastele tootjatele kehtestatud piirang kasutada mõistet „Tocai” nimetuses „Tocai friulano” või „Tocai italico” teatud Itaalia määratletud piirkonnas toodetud kvaliteetveinide kirjeldamiseks ja esitlemiseks pärast 13-aastast üleminekuaega, mis tuleneb Euroopa Ühenduse ja Ungari Vabariigi vahelise veininimetuste vastastikuse kaitse ja kontrolli kokkuleppele lisatud kirjade vahetusest mõiste „Tocai” kasutamise kohta, kuid mis ei esine viimati nimetatud kokkuleppes, ei ole omandiõigusega vastuolus.

Kuna see keeld ei välista asjaomaste Itaalia veinide kõiki mõistlikke turustamise viise, ei kujuta see endast omandi võtmist Euroopa inimõiguste konventsiooni esimese lisaprotokolli artikli 1 esimese lõigu tähenduses. Peale selle, isegi kui eeldada, et nimetatud piirang kujutab endast omandiõiguse kui põhiõiguse piiramist, võib see piirang olla põhjendatud, kuna keelates Ungari veinide geograafilise tähisega „Tokaj” homonüümse nimetuse kasutamise, teenib see piirang üldise huvi eesmärki, mis seisneb lepingupoolte vahelise kaubanduse edendamises, soodustades vastastikku geograafilise tähise abil kirjeldatud või esitletud veinide turustamist.

(vt punktid 122, 127, 134 ja resolutiivosa punkt 6)