Keywords

Summary



Keywords

1. Tegevusetushagi – Ühenduse kohtu pädevus

(EÜ artikkel 232, teine lõik, ja EÜ artikkel 233)

2. Tegevusetushagi – Füüsilised või juriidilised isikud

(EÜ artikkel 88, lõige 3, EÜ artikkel 230, neljas lõik, ja EÜ artikkel 232, kolmas lõik)

3. Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud

(EÜ artikkel 88, lõiked 2 ja 3, ja EÜ artikkel 230, neljas lõik)

4. Riigiabi – Abiprojektid – Komisjonipoolne läbivaatamine – EÜ artikli 88 lõikes 2 ette nähtud ametlik uurimismenetlus – Märgukirja saatmine asjassepuutuvatele isikutele

(EÜ artikkel 88, lõige 2; nõukogu määrus nr 659/1999, artikli 1 punkt h)

5. Riigiabi – Komisjonipoolne läbivaatamine

(EÜ artiklid 87 ja 88)

Summary

1. Ühenduse kohtul ei ole EÜ artikli 232 alusel esitatud hagi menetlemise raames pädevust anda ühenduse institutsioonidele korraldusi. Esimese Astme Kohus saab üksnes tuvastada tegevusetuse. EÜ artikli 233 kohaselt on asjaomase institutsiooni enda ülesanne võtta tarvitusele vajalikud abinõud Esimese Astme Kohtu otsuse täitmiseks.

(vt punkt 24)

2. EÜ artiklid 230 ja 232 kujutavad endast ühte ja sama õigusabinõu. Sellest tuleneb, et isegi kui EÜ artikli 230 neljas lõik võimaldab üksikisikul esitada tühistamishagi institutsiooni õigusakti peale, mis ei ole temale adresseeritud, kui see akt teda otseselt ja isiklikult puudutab, tuleb EÜ artikli 232 kolmandat lõiku tõlgendada nii, et see annab üksikisikule ka õiguse esitada tegevusetuse hagi institutsiooni vastu, kes ei ole talle adresseerinud mingit õigusakti, mis oleks teda selliselt puudutanud. Nii on vastuvõetav abi saaja konkurendi esitatud selline hagi, mille esemeks on tuvastada, et komisjon on nimetatud konkurendi esitatud kaebuse järel jätnud vastu võtmata otsuse EÜ artikli 88 lõikes 3 käsitletavas abi esialgse uurimise etapis.

(vt punktid 25, 27)

3. Kui komisjon leiab EÜ artikli 88 lõikes 2 sätestatud ametlikku uurimismenetlust algatamata sama artikli lõike 3 alusel vastu võetud otsusega, et abi sobib kokku ühisturuga, siis EÜ artikli 88 lõikest 2 tulenevad menetluse protsessuaalsed tagatised on kindlustatud vaid siis, kui õigustatud isikutel on võimalus vaidlustada otsus ühenduse kohtus. Sel põhjusel on vastuvõetav tühistamishagi, mille EÜ artikli 88 lõike 2 tähenduses asjassepuutuv isik on sellise otsuse peale esitanud, tagamaks osutatud sättest tulenevate menetlusõiguste kaitse. Seevastu kui hageja vaidlustab abi hindamise otsuse põhjendatuse seisukohalt, siis ainuüksi asjaolu, et teda võib pidada asjassepuutuvaks isikuks EÜ artikli 88 lõike 2 tähenduses, ei ole hagi vastuvõetavaks tunnistamiseks piisav. Ta peab veel tõendama, et otsus mõjutab teda mingi temale omase erilise tunnuse tõttu või erilise faktilise olukorra tõttu, mis teda kõikidest teistest isikutest eristab, ning seega individualiseerib teda sarnaselt selle otsuse adressaadiga. Nii on see eelkõige juhul, kui vaidlustatud otsuse esemeks olnud abi mõjutab oluliselt hageja seisundit turul.

(vt punktid 30–32)

4. EÜ artikli 88 lõike 2 tähenduses asjassepuutuvateks isikuteks on isikud, ettevõtjad ja ühendused, kelle huve abi andmine puudutab, s.o eelkõige abi saajaga konkureerivad ettevõtjad ja kutseala organisatsioonid. Seda tõlgendust kinnitab määruse nr 659/1999 EÜ […] artikli [88] kohaldamise meetodite kohta artikli 1 punkt h, mille kohaselt on mõistega „huvitatud pool” hõlmatud „mis tahes liikmesriik, isik, ettevõtja või ettevõtjate ühendus, kelle huve võib abi andmine mõjutada, eriti abi saaja, konkureerivad ettevõtjad ja ametiliidud”. Asjassepuutuvate isikute ring ei ole seega piiratud ettevõtjatega, keda abi andmine oluliselt mõjutab.

(vt punkt 36)

5. Selles osas, milles komisjonil on ainupädevus hinnata riigiabi kokkusobivust ühisturuga, peab komisjon riigiabi käsitlevate asutamislepingu alussätete hea haldamise huvides kontrollima kaebust, milles teatatakse ühisturuga kokkusobimatust riigiabist, hoolikalt ja erapooletult. Sellest järeldub, et komisjon ei saa lõputult pikendada kaebuse esemeks olevate riiklike meetmete esialgset uurimist, kui ta on nõustunud sellise uurimise algatamisega, nõudes asjaomaselt liikmesriigilt teabe esitamist. Haldusmenetluse kestuse mõistlikkust tuleb hinnata iga konkreetse juhtumi asjaolude põhjal, arvestades eelkõige juhtumi konteksti, menetluse erinevaid etappe, mida komisjon peab järgima, ning juhtumi keerukust.

(vt punkt 61)