Samuti on ainult eelotsusetaotluse esitanud kohtul õigus määratleda faktiliste asjaolude raamistikku, mille pinnalt ta küsimused esitab, või vähemalt selgitada, millistel faktilistel eeldustel need küsimused põhinevad. Seega juhul, kui eelotsusetaotluse esitanud kohus ei kirjelda oma eelotsusetaotluses teatavaid faktilisi asjaolusid, ei saa pool tugineda väitele, et mõned faktilised asjaolud, millel põhineb kohtujuristi analüüs, on ebatäpsed või ei ole täielikud, põhjendamaks suulise menetluse uuendamist Euroopa Kohtu kodukorra artiklis 61 sätestatud nõudeid silmas pidades.

Kinnipeetav maks on tegelikult iga maks, millega maksustatakse tulu, mis on saadud liikmesriigis, kus dividende välja makstakse, kui maksukohustus tekib dividendide või muu väärtpaberitulu väljamaksmisel, maksustatavaks summaks on nendelt väärtpaberitelt teenitud tulu ja need väärtpaberid kuuluvad maksukohustuslasele. Seega peavad eespool osutatud sätte kohaldamisel kõik kolm tingimust olema kumulatiivselt täidetud. Kui kolmas tingimus, et väärtpaberid kuuluvad maksukohustuslasele, ei ole täidetud, siis ei ole selline raamatupidamislik korrigeerimismehhanism, nagu on sätestatud eespool nimetatud siseriiklikus õigusnormis, vastuolus direktiivi 90/435 artikli 5 lõikega 1.

Asutamislepingu artiklit 52 (muudetuna EÜ artikkel 43) tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus sellise siseriikliku meetme kohaldamine, mille alusel kehtib liikmesriigis asutatud tütarettevõtja poolt emaettevõtjale jaotatud kasumi maksustamise kohta sama korrigeerimismehhanism olenemata sellest, kas emaettevõtja asub samas liikmesriigis või mõnes teises liikmesriigis, kuigi erinevalt residendist emaettevõtjast ei anna tütarettevõtja asukoha liikmesriik mitteresidendist emaettevõtjale õigust maksu ümberarvutusele.

Kuna asjassepuutuva raamatupidamisliku korrigeerimismehhanismi kohaldamine ei saa muuta residendist tütarettevõtja maksukoormust vastavalt sellele, kas tema emaettevõtja asub samas liikmesriigis või mõnes teises liikmesriigis, nii et nimetatud tütarettevõtja ei ole erinevas olukorras oma asukohajärgse liikmesriigi õigusnormi suhtes vastavalt sellele, kas ta jaotab oma kasumit mitteresidendist emaettevõtjale või residendist emaettevõtjale, siis ei vii selle mehhanismi kohaldamine tütarettevõtja suhtes nende ühesuguse kohtlemiseni erinevates olukordades, mis oleks diskrimineeriv ja seega asutamislepingu artikliga 52 põhimõtteliselt keelatud maksualane kohtlemine.

Seda hinnangut ei saa seada kahtluse alla tõsiasi, et mitteresidendist aktsionäride jaoks muutub kasumit jaotanud ettevõtja maksustamine lõplikuks selles mõttes, et kasumit jaotava äriühingu maksukoormuse suurenemine ei ole tasakaalustatud sellele vastava maksu ümberarvutuse võimaldamisega. Ühenduse tasandil ühtlustamis- või harmoneerimismeetmete puudumisel jääb liikmesriikidele õigus määratleda kahepoolsete lepingutega või ühepoolselt maksualase pädevuse jaotuse pidepunktid, pidades eelkõige silmas topeltmaksustamise kaotamist. Selliste siseriiklike õigusnormide alusel residendist emaettevõtjale lubatud maksu ümberarvutuse eesmärk on vältida residendist tütarettevõtja jaotatud kasumi majanduslikku topeltmaksustamist, kui viimane oli juba üks kord kohustatud sellelt maksu maksma. Kasumi piiriülesel jaotamisel peab majanduslikku topeltmaksustamist vältima põhimõtteliselt mitte tütarettevõtja asukoha liikmesriik, vaid hoopis see liikmesriik, mille territooriumil on asutatud emaettevõtja, nagu nähtub direktiivi 90/435 eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta artiklist 4. Järelikult on emaettevõtja asukoha liikmesriik kohustatud tagama maksualase kohtlemise, mis järgib sama eesmärki nagu maksu ümberarvutus, mida tütarettevõtja asukoha liikmesriik võimaldab seal asuvatele emaettevõtjatele, nii et dividendide kujul jaotatud kasumi majanduslik topeltmaksustamine on samuti välditud. Nii nagu emaettevõtja asukohariik, olles ühtlasi tütarettevõtja asukohariik, lubab residendist tütarettevõtja residendist emaettevõtjal teha maksu ümberarvutuse, on ka residendist tütarettevõtja mitteresidendist emaettevõtja kaitstud dividendide kujul jaotatud kasumi majandusliku topeltmaksustamise ohu eest, kuid teda kaitseb tema asukohajärgne liikmesriik. See, et tütarettevõtja liikmesriik ei anna mitteresidendist emaettevõtjale õigust maksu ümberarvutusele, ei saa seega eristada residendist emaettevõtja residendist tütarettevõtja olukorda mitteresidendist emaettevõtja residendist tütarettevõtja olukorrast.

(vt punktid 82–85, 87–92, 94–96, resolutiivosa punkt 2)