21

Selles kontekstis otsustaski Tribunal da Concorrência, Regulação e Supervisão (konkurentsi, regulatsiooni ja järelevalve asjadega tegelev kohus, Portugal) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kui konkurentsiameti haldusmenetluses on tõendeid või kaudseid tõendeid selle kohta, et turgu valitsevas seisundis ettevõtja kohaldab ühe jaemüügiettevõtja suhtes diskrimineerivaid tariife, mille tagajärjel pannakse viimane ebasoodsamasse olukorda, võrreldes tema konkurentidega, siis kas selleks, et kvalifitseerida see tegevus „ebasoodsasse konkurentsiolukorda panemisena“ ELTL artikli 102 [teise lõigu] punkti c tähenduses, tuleb ka hinnata selle tagajärje raskust, asjasse puutuvust või olulisust kahjustatud ettevõtja konkurentsipositsioonile ja/või konkurentsivõimele, eriti tema võimele tulla toime hulgipakkumise tasemel kantud kulude erinevusega? 2. Kas ELTL artikli 102 [teise lõigu] punkti c, [15. märtsi 2007. aasta kohtuotsust British Airways vs. komisjon (C‑95/04 P, EU:C:2007:166,) ja 9. septembri 2009. aasta kohtuotsust Clearstream vs. komisjon (T‑301/04, EU:T:2009:317)] on õige tõlgendada nii, et kui konkurentsiameti haldusmenetluses on tõendeid või kaudseid tõendeid selle kohta, et turgu valitsevas seisundis ettevõtja poolt diskrimineerivate hindade kohaldamisel on „märkimisväärselt väike mõju“ selle jaemüügiettevõtja kuludele, tulule ja tootlusele, siis puuduvad kaudsed tõendid turgu valitseva seisundi kuritarvitamise ja keelatud tegevuse kohta? 3. Või kas vastupidi, sellest üksi ei piisa selleks, et välistada, et kõnealust tegevust võiks pidada turgu valitseva seisundi kuritarvitamiseks ja keelatud tegevuseks ELTL artikli 102 [teise lõigu] punkti c tähenduses, ja see on asjasse puutuv ainult rikkumise toime pannud ettevõtja vastutuse ulatuse või karistuse kindlaksmääramisel? 4. Kas seda, et ELTL artikli 102 [teise lõigu] punktis c ette nähtud olukord peab olema niisugune, mis paneb [kaubanduspartnerid] „ebasoodsasse konkurentsiolukorda“, tuleb tõlgendada nii, et diskrimineerimisest saadav eelis ise peab moodustama teatud miinimumprotsendi asjaomase ettevõtja kulustruktuuris? 5. Kas seda, et ELTL artikli 102 [teise lõigu] punktis c ette nähtud olukord peab olema niisugune, mis paneb [kaubanduspartnerid] „ebasoodsasse konkurentsiolukorda“, tuleb tõlgendada nii, et diskrimineerimisest saadav eelis ise peab vastama konkureerivate ettevõtjate hulgipakkumise keskmiste kulude vahe miinimumsummale? 6. Kas seda, et ELTL artikli 102 [teise lõigu] punktis c ette nähtud olukord peab olema niisugune, mis paneb [kaubanduspartnerid] „ebasoodsasse konkurentsiolukorda“, võib tõlgendada nii, et diskrimineerimisest saadav eelis ise peab asjasse puutuvat turgu ja teenust silmas pidades olema suurem kui [käesolevas eelotsusetaotluses viidatud] tabelites 5–7 märgitud vahed, et käsitada vaidlusalust tegevust keelatud tegevusena? 7. Kui vastus ühele neljandast kuni kuuenda küsimuseni on jaatav, siis kuidas tuleb kindlaks määrata ebasoodsama olukorra see asjasse puutuvuse miinimumlävi asjaomasel jaeturul konkureerivate ettevõtjate kulustruktuuri või keskmiste kulude suhtes? 8. Kui see miinimumlävi määratakse kindlaks, siis kas juhul, kui see lävi jääb igal aastal saavutamata, on võimalik välistada [9. septembri 2009. aasta kohtuotsusest Clearstream vs. komisjon (T‑301/04, EU:T:2009:317)] tulenev eeldus, et tuleb asuda seisukohale, et kaubanduspartnerile võrdväärsete teenuste eest erinevate hindade kohaldamine, mis toimub pidevalt viie aasta jooksul ja mida teeb ettevõtja, kellele kuulub eelneval turul tegelik monopol, ei saa jätta kõnealusele kaubanduspartnerile tekitamata ebasoodsat konkurentsiolukorda?“