28

Neil asjaoludel otsustas Curtea de Apel Alba Iulia (Alba Iulia apellatsioonikohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „1. Kas [vastastikuse mõistmise memorandumit] võib käsitada kui õigusjõuga akti, otsust, teatist või muud seesugust Euroopa Kohtu praktika tähenduses (kohtuotsused, 3.2.1976, Manghera jt, C‑59/75, EU:C:1976:14, ja 20.3.1997, Prantsusmaa vs. komisjon, 57/95, EU:C:1997:164) ning Euroopa Liidu Kohtule tõlgendamiseks esitada? 2. Jaatava vastuse korral, kas [vastastikuse mõistmise memorandumit] tuleb tõlgendada nii, et majanduskriisi mõju leevendamiseks personalikulude vähendamise teel võib komisjon õiguspäraselt nõuda liikmesriigi seaduse vastuvõtmist, millega tühistatakse isiku õigus saada sissemakselist pensioni – mis on kogunenud rohkem kui 30 aasta jooksul, oli talle õigusaktidega ette nähtud ning mida ta enne seda seadust sai – põhjusel, et see isik saab tasu töölepingu alusel tehtava töö eest, mis ei ole sama tegevus kui see, mille eest ta saab pensioni? 3. Kas [vastastikuse mõistmise memorandumit] tuleb tõlgendada nii, et majanduskriisi mõju leevendamiseks võib komisjon õiguspäraselt nõuda sellise liikmesriigi seaduse vastuvõtmist, millega tühistatakse täiesti ja sine die isiku õigus saada sissemakselist pensioni – mis on kogunenud rohkem kui 30 aasta jooksul, oli talle õigusaktidega ette nähtud ning mida ta enne seda seadust sai – põhjusel, et see isik saab tasu töölepingu alusel tehtava töö eest, mis ei ole sama tegevus kui see, mille eest ta saab pensioni? 4. Kas [vastastikuse mõistmise memorandumit] tervikuna, eriti selle punkti 5 alapunkti d, mis puudutab avaliku halduse ümberkorraldamist ja selle tõhususe parandamist, tuleb tõlgendada nii, et majanduskriisi mõju leevendamiseks nõudis komisjon õiguspäraselt liikmesriigi seaduse vastuvõtmist, mis kehtestab keelu maksta avaliku sektori asutuste pensionile jäänud ametnikele samal ajal [vanadus]pensioni ja töötasu? 5. Kas harta artikleid 17, 20, 21 ja 47, ELL artiklit 6, ELTL artiklit 110, liidu õiguses ette nähtud õiguskindluse põhimõtet ja Euroopa Kohtu praktikat saab tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selline õigusnorm nagu seaduse nr 554/2004 artikli 21 lõige 2, mis näeb Euroopa Liidu õiguse esimuse põhimõtte rikkumise korral liikmesriigi kohtute otsuste uuesti läbivaatamise võimaluse ette ainult halduskohtumenetluses ega võimalda seda juhul, kui sedasama Euroopa Liidu õiguse esimuse põhimõtet on rikutud muudes valdkondades (tsiviil‑, kriminaal‑, kaubandusasjades) tehtud kohtuotsustega? 6. Kas [ELL artikliga 6] on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, mis seab selleks, et kutselistele kohtunikele saaks maksta pensioni, mis on ette nähtud nende rohkem kui 30aastase kohtunikustaaži jooksul tehtud sissemaksete alusel, tingimuseks nende kui ülikooli õigusteaduse õppejõudude töölepingu lõpetamise? 7. Kas [ELL artikliga 6], harta artikli 17 lõikega 1 ja Euroopa Kohtu praktikaga on vastuolus õigusnormid, mis jätavad isiku ilma tema omandiõigusest pensionile, kuigi see on ette nähtud tema rohkem kui 30 aasta jooksul tehtud sissemaksete alusel, samas kui need kohtunikud on ülikoolitöö eest tasunud eraldi pensionimakseid ja jätkavad nende tasumist? 8. Kas [ELL artikliga 6] ja [direktiivi 2000/78] artikli 2 lõike 2 punktiga b ning Euroopa Kohtu praktikaga on vastuolus liikmesriigi konstitutsioonikohtu otsus, milles sedastatakse seaduse põhiseadusele vastavust kontrollides, et pensioni ja töötasu samal ajal saamise õigus on ainult volitusega ametisse määratud isikutel, nii et sellisest õigusest jäävad ilma kutselised kohtunikud, kellel on keelatud saada rohkem kui 30 aasta jooksul tehtud isiklike sissemaksete alusel kogunenud pensioni põhjendusel, et nad teevad endiselt ülikooli õigusteaduse õppejõu tööd? 9. Kas [ELL artikliga 6] ja Euroopa Kohtu praktikaga on vastuolus õigusnormid, mis seavad selleks, et kohtunikele saaks maksta pensioni, mis on ette nähtud nende rohkem kui 30 aasta jooksul tehtud sissemaksete alusel, sine die tingimuseks selle, et nad lõpetavad oma tegevuse ülikoolis? 10. Kas [ELL artikliga 6] ja Euroopa Kohtu praktikaga on vastuolus õigusnormid, mis rikuvad õiglast tasakaalu, mida tuleb hoida isikute omandi kaitse ja üldiste huvidega seotud nõuete vahel, kuna need normid jätavad kohtunikupensionist ilma ainult teatud kategooria isikud, põhjendusega, et nad töötavad ülikoolis?“