Sektoriülene kutseühingute keskliit, mille ülesanne on muu hulgas selliste ettevõtjate huvide esindamine ja kaitse, kes tegelikult said maksueeskirjade alusel antud abi, ja kes pealegi võttis osa haldusmenetlusest, mille tulemusena vaidlusalused otsused vastu võeti, on tõendanud, et tal on huvi astuda menetlusse, milles on arutusel tühistamishagi komisjoni otsuste peale, millega maksuvabastuse eeskirjad tunnistatakse ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks ning määratakse väljamakstud abi tagastamine.

Neile nõuetele ei vasta menetlusse astumise avaldus, milles on tehtud üldine viide teistes kohtuasjades esitatud hagiavaldustele, mis on seotud kohtuasjaga, milles menetlusse astutakse, kui menetlusse astumise avaldusest endast ei nähtu kas kokkuvõtlikult või põhijoontes ühtki põhilist faktilist ja õiguslikku asjaolu, millele see tugineb.

Selleks et tagada õiguskindlus ja hea õigusemõistmine, peavad põhilised faktilised ja õiguslikud asjaolud, millele menetlusse astumise avaldus tugineb, nagu hagiavalduse puhulgi vähemalt kokkuvõtlikult, kuid järjekindlalt ja arusaadavalt nähtuma avaldusest endast. Kuigi teatavate punktide osas saab hagiavalduse teksti toetada ja täiendada viidetega hagiavaldusele lisatud dokumentide osadele, ei saa üldine viide teistele dokumentidele korvata õigusliku argumentatsiooni selliste peamiste elementide puudumist, mis peavad olema märgitud hagiavalduses endas. Pealegi ei ole Esimese Astme Kohtu ülesanne lisasid uurida ja nendest kindlaks teha need väited ja argumendid, mida võib lugeda hagi aluseks olevaks, kuna lisadel on üksnes tõenduslik ja abistav ülesanne.

Selline ühendus, kelle ülesanne on ettevõtjate kollektiivsete huvide kaitse, saab põhimõtteliselt esitada hagi, et tühistataks komisjoni lõplik otsus riigiabi valdkonnas, üksnes siis, kui need ettevõtjad või mõned nende hulgast võivad ka individuaalselt hagi esitada või kui ühendus võib viidata isiklikule huvile hagi esitada.

Füüsiline või juriidiline isik saab väita, et vaidlusalune akt puudutab teda isiklikult, ainult siis, kui see mõjutab teda mingi talle omase tunnuse või teda iseloomustava faktilise olukorra tõttu, mis teda kõigist teistest isikutest eristab ning seega individualiseerib teda sarnaselt otsuse adressaadiga. Kuigi ei saa järeldada, et abi ühisturuga kokkusobimatuks tunnistav komisjoni otsus puudutab abikava võimalikku abisaajat isiklikult üksnes tema sellise seisundi tõttu, on siiski teistsuguses seisundis see ettevõtja, keda otsus puudutab mitte ainult kui võimalikku abisaajat vaidlusaluse abikava alusel, vaid ka seetõttu, et ta on tegelikult saanud selle kava alusel antud individuaalset abi, mille kohta komisjon on andnud tagasinõudmise korralduse. Niipea kui otsus kohustab liikmesriiki võtma kõik vajalikud meetmed, et saada abisaajatelt asjaomane abi tagasi, tuleb järeldada, et see puudutab otseselt ettevõtjaid, kes seda abi on saanud.

Seega on komisjoni otsuste peale, millega abikavad tunnistatakse ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks ning väljamakstud abi tühistatakse ja määratakse selle tagastamine, õigus hagi esitada sellisel ühendusel, kelle ülesanne on nende ettevõtjate huvide kaitse, kelle suhtes on kas või suulises menetluses tõendatud, et nad on tegelikult saanud nende eeskirjade alusel antud individuaalset abi ja et neil endil on hagi esitamise õigus.

(vt punktid 107–118)