ET
Koh tulahend itekogumik
ECLI:EU:F:2010 :158 1AVALIKU TEENISTUSE KOHTU OT SUS
(teine ko da)
9. detsember 2010
Kohtuasi F-83/05
Kristine E z erniece Liljeberg jt
versus
Euroopa Komisjon
Avalik teenistus — Ametnikud — Ametisse nimetamine — Enne uu te personalieeskirjade jõustumist 
reservnimekirja kantud jurist-lingvistid — Diskrimineerimine võrreldes liidu teistesse 
institutsioonidesse ja organitesse tööle võetud jurist-lingvistidega
Ese: EÜ ar tikli 236 j a EA ar tikli 152 a lusel esitatud hagi, millega K. Ezerniece Liljeberg ja 
üheksa teist ametnikku, kes on ko misjoni jurist-lingvistid, paluvad pe amiselt tühistada 
6. oktoobri 2004 . aasta ametisse nimetamise otsused o sas, m illes nad m ääratakse 
palgaastmele A*6, kuigi nad o leks pidanud määrama palgaastmele A*7.
Otsus: Jätta hagi rahuldamata. Jätta ko misjoni kohtukulud tema enda ka nda n ing mõista temalt 
välja pool hagejate ko htukuludest. Jätta pool hagejate ko htukuludest nende endi ka nda.
Kokkuvõte
1. Ametnikud — Töölevõtmine — Palgaastmele m ääramine — Uue karjäärisüsteemi kehtestamine 
määrusega nr 723/2004 — Palgaastmele määramise üleminekusätted
(Personalieeskirjad, XIII lisa artikli 13 lõige 2; nõukogu määrus nr 723/2004 )
2. Ametnikud — Töölevõtmine — Palgaastmele määramine — Kõrgemale palgaastmele määramine — 
Ametisse n imetava asutuse kaalutlusõigus — Kohtulik kontroll — Piirid
(Personalieeskirjad, XIII lisa artikli 13 lõige 2; nõukogu määrus nr 723/2004 )
3. Ametnikud — Ametisse n imetamine — Palgaastme vastavus ametikohale — Kõrgema palgaastmega 
ametikohale nimetamine — Õigus uu e palgaastme määramisele — Puudumine
(Personalieeskirjad, artikli 7 lõige 1)
4. Ametnikud — Võrdne ko htlemine — Erineva k ategooriate a metnike e rinev ko htlemine 
personalieeskirjadega ettenähtud tagatiste osas — Diskrimineerimise puudumine
5. Ametnikud — Põhimõtted — Õiguspärase oo tuse kaitse — Tingimused
6. Ametnikud — Administratsiooni hoolitsemiskohustus — Ulatus — Piirid
(Personalieeskirjad, XIII lisa artikli 13 lõige 2)
2 ECLI:EU:F:2010 :158KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-83/05
EZERNIECELILJEBERGJTVS. KOMISJON
1. Palgaastmele määramise otsused, mille on pe rsonalieeskirjade XIII lisa artikli 13 lõike 2 alusel vastu 
võtnud teised institutsioonid pe ale ko misjoni, on mee tmed, m illele ei saa v iidata selle väite 
põhjendamiseks, et komisjon on ri kkunud võrdse ko htlemise põhimõtet.
Mis p uudutab e tteheidet, e t ko misjoni p oolt p algaastmele A*6 m ääratud j urist-lingviste 
diskrimineeritakse v õrreldes s ama kon kursi edukalt läbinud i sikutega, ke s m äärati teiste 
institutsioonide poolt palgaastmele A*7, siis personalieeskirjade XIII lisa artikli 13 lõikest 2 nähtub, et 
iga institutsioon on p ädev o tsustama, kas määrata jurist-lingvist palgaastmele A*7. Sellest järeldub, et 
nimetatud sätte alusel institutsiooni tööle võetud ja asjaomasele palgaastmele m ääratud ametnikke 
tuleb lugeda n endest ametnikest erinevas olukorras olevateks, kes võeti tööle teise institutsiooni, kes 
otsustas jätta nimetatud sätte ko haldamata.
Kuna iga institutsioon o tsustab ise, ka s jurist-lingvisti m ääramiseks p algaastmele A*7 t uleb 
personalieeskirjade X III lisa ar tikli 13 l õiget 2 ko haldada , nagu ee spool mee nutati, siis samas 
reservnimekirjas olemine ei ole selle sätte ko haldamisel asjakohane. Kohtupraktika, mille ko haselt 
sama kon kursi edukalt läbinud isikud on s amas olukorras, puudutab ametnike töölevõtmist samasse, 
mitte erinevatesse institutsioonidesse. Kuigi Amsterdami lepingu artikli 9 lõikes 3 väljendatud avaliku 
teenistuse ühtsuse põhimõtte ko haselt ke htivad l iidu kõ ikide institutsioonide ametnikele ühtsed 
personalieeskirjad, ei tähenda s ee p õhimõte ka , et institutsioonid pe avad ü htemoodi ka sutama 
kaalutlusõigust, m is neile pe rsonalieeskirjadega on a ntud, vaid n eile ke htib pe rsonalijuhtimises just 
vastupidi a utonoo mia põhimõte.
(vt punktid 55, 58 j a 59)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 16. september 1997 , kohtuasi T-220/95: Gimenez vs. Regioonide Komitee (EKL AT 1997 , 
lk I-A-275 j a II-775, punkt 72).
2. Kui ad ministratsioonil on l ai kaa lutlusõigus s ätte ko haldamise ü le o tsustamiseks, pe ab 
administratsioon s elleks, et mitte võtta sellest sättelt igasugust ka sulikku m õju, hindama asjaomase 
sätte võimalikku ko haldamist kon kreetset situatsiooni silmas pidad es.
Personalieeskirjade XIII lisa artikli 13 lõike 2 ko haselt võivad institutsioonid võtta tööle ametnikke 
jurist-lingvistide ko hustuste täitmiseks p algaastmetel A*7 v õi AD 7, mis tähendab, et ametisse 
nimetaval asutusel ei ole ko hustust seda sätet kohaldada n ing äsja tööle võetud ametnikel ei ole õigust 
nõuda kõ rgemale palgaastmele määramist.
Kuna ametisse nimetaval asutusel on l ai kaa lutlusõigus selles osas, kas pe rsonalieeskirjade XIII lisa 
artikli 13 lõiget 2 otsustada ko haldada v õi mitte, siis palgaastmele määramise otsuse ko htulik kon troll 
ei saa a sendada a metisse nimetava asutuse antud hinnangut. Seega pe ab liidu ko hus piirduma 
kontrolliga selle üle, kas aset on l eidnud oluliste me netlusnormide rikkumine, kas ametisse nimetav
ECLI:EU:F:2010 :158 3KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-83/05
EZERNIECELILJEBERGJTVS. KOMISJON
 asutus on t uginenud oma otsuses ebatäpsetele või mittetäielikele sisulistele asjaoludele, kas otsus on 
langetatud võimu ku ritarvitades, ilmset hindamisviga tehes või see on e bapiisavalt põhjendatud või kas 
ametisse nimetav asutus kasutas oma kaa lutlusõigust valesti.
(vt punktid 75–77)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 5. oktoober 1995 , kohtuasi T-17/95: Alexopoulou vs. komisjon ( EKL AT 1995 , lk I-A-227 
ja II-683, punkt 21); 26. oktoober 2004 , kohtuasi T-55/03: Brendel vs. komisjon (EKL AT 2004 , lk I-A-311 j a II-1437 , 
punkt 60); 15. november 2005 , ko htuasi T-145/04: Righini vs. ko misjon ( EKL AT 2005 , lk I-A-349 j a II-1547 , 
punkt 53).
Avaliku T eenistuse Kohus: 26. aprill 2006 , ko htuasi F-16/05: Falcione vs. ko misjon ( EKL AT 2006 , lk I-A-1-3 
ja II-A-1-7, punkt 49); 20. september 2007 , ko htuasi F-111/06: Giannopoulos vs. nõ ukogu (EKL AT 2007 , 
lk I-A-1-253 j a II-A-1-1415 , punkt 52).
3. Isegi ku i ametnik nõ ustub sellisel ametikohal töötamisega, mille palgaaste on kõ rgem ku i tema 
ametikohal, siis põhimõte palgaastme v astavuse ko hta ametikohale ei anna ametnikule mingit õigust 
määrata tema ametikohale kõ rgem p algaaste.
Igal ei juhul ei pane pe rsonalieeskirjade v õi m uude teenistujate teenistustingimuste sätted 
administratsioonile ko hustust võtta kon kursi edukalt läbinud isikute varasemat olukorda ar vesse nende 
palgaastme j a -järgu määramisel.
(vt punktid 89 ja 90)
Viited:
Euroopa Kohus: 12. juuli 1973 , kohtuasi 28/72: Tontodonati vs. komisjon (EKL 1973 , lk 779, punkt 8).
Esimese Astme K ohus: 7. mai 1991 , kohtuasi T-18/90: Jon gen vs. komisjon ( EKL 1991 , lk II-187, punkt 27); 6. juuli 
1999 , liidetud ko htuasjad T-112/96 ja T-115/96: Séché vs. komisjon (EKL AT 1999 , lk I-A-115 j a II-623, punkt 182).
Avaliku T eenistuse Kohus: 12. märts 2009 , kohtuasi F-104/06: Arpaillange jt vs. komisjon (EKL AT 2009 , lk I-A-1-57 
ja II-A-1-273, punkt 106).
4. Liidu poolt tööle võetud erinevate isikurühmade staatuse erinevusi ei saa seada ka htluse alla, olgu 
siis tegemist ka s ametnike ku i selliste või m uude teenistujate teenistustingimustega hõlmatud 
erinevatesse ka tegooriatesse kuu luvate teenistujate töölevõtmisega, ku na iga teenistujate ka tegooria 
määratlus vastab liidu ad ministratsiooni õigustatud vajadustele ja tema täidetavate alaliste või ajutiste 
ülesannete olemusele.
(vt punkt 93)
Viited:
Avaliku T eenistuse Kohus: 17. november 2009 , kohtuasi F-57/08: Palazzo vs. komisjon ( EKL AT 2009 , lk I-A-1-437 
ja II-A-1-2731 , punkt 38 ja seal viidatud ko htupraktika).
5. Õigus nõ uda õ iguspärase oo tuse kai tset laieneb kõ igile üksikisikutele, kelle olukorrast ilmneb, et 
administratsioon on n eile täpseid ja ühtelangevaid t agatisi andes tekitanud põhjendatud oo tusi.
Õigus tugineda õ iguspärase oo tuse kai tsele ee ldab, et täidetud on ko lm t ingimust. Es iteks pe ab 
administratsioon h uvitatud isikule andma ki nnitatud ja usaldusväärsetest allikatest pärit kindlaid, 
tingimusteta ja ühtelangevaid t agatisi. Teiseks pe avad n eed tagatised olema sellised, et isikul, kellele
4 ECLI:EU:F:2010 :158KOKKUVÕTE–KOHTUASIF-83/05
EZERNIECELILJEBERGJTVS. KOMISJON
 need on adr esseeritud, tekib õiguspärane oo tus. Kolmandaks pe avad a ntud tagatised olema koo skõlas 
personalieeskirjade sätete ja üldiselt ko haldatavate õigusnormidega või vähemalt nende võimalik 
nõuetevastasus ei tohi olla ilmne mõistlikule ja hoolikale ametnikule arvestades temale teadaolevaid 
asjaolusid ning tema võimet teostada v ajalikku kon trolli.
Mis puudutab palgaastmele määramise otsuseid, siis üksuse juhataja võimalikud m ärkused ei kujuta 
endast kinnitatud ja usaldusväärsetest allikatest pärit teavet, ku na palgaastmele määramise otsuseid on 
pädev tegema ainult ametisse nimetav asutus.
(vt punktid 98, 99 j a 101)
Viited:
Esimese Astme K ohus: 6. juuli 1999 , kohtuasi T-203/97: Forvass vs. komisjon ( EKL AT 1999 , lk I-A-129 j a II-705, 
punkt 70); 11. juuli 2002 , ko htuasi T-381/00: W asmeier vs. ko misjon ( EKL AT 2002 , lk I-A-125 j a II-677, 
punkt 106); eespool viidatud ko htuasi Righini vs. ko misjon ( punktid 130 j a 131); 8. detsember 2005 , ko htuasi 
T-237/00: Reynolds vs. parlament (EKL AT 2005 , lk I-A-385 j a II-1731 , punkt 146).
Avaliku T eenistuse Kohus: 11. september 2008 , kohtuasi F-51/07: Bui Van vs. komisjon (EKL AT 2008 , lk I-A-1-289 
ja II-A-1-1533 , punkt 55); 11. mai 2010 , kohtuasi F-55/09: Maxwell vs. komisjon (punkt 87).
6. Hoolitsemiskohustus pee geldab v astastikuste õ iguste j a ko hustuste t asakaalu, m ille 
personalieeskirjad on ke htestanud ametiasutuse ja avalike teenistujate vahelistes suhetes. See p õhimõte 
tähendab, et ametniku v õi teenistuja olukorda p uudutavat otsust tehes võetakse ar vesse kõ iki 
administratsiooni otsust m õjutada v õivaid o lulisi asjaolusid n ing ar vestatakse sedasi mitte ai nult 
teenistuse, vaid ka a sjaomase ametniku h uvidega. Ametnike õ igusi ja huve kai tstakse aga sedavõrd, 
kuivõrd see on koo skõlas kehtivate no rmidega.
Hoolitsemiskohustus ei muuda pe rsonalieeskirjade XIII lisa ar tikli 13 l õikega 2 pakutud võimalust 
administratsiooni ko hustuseks. Seega siis, ku i ametisse nimetav asutus jättis ar tikli 13 l õike 2 
kohaldamata, ei ole tegemist hoolitsemiskohustuse rikkumisega.
(vt punktid 110 j a 111)
Viited:
Esimese A stme K ohus: ee spool viidatud ko htuasi Forvass v s. ko misjon ( punktid 53 j a 54 j a seal viidatud 
kohtupraktika).
Avaliku T eenistuse Kohus: 28. juuni 2006 , kohtuasi F-101/05: Grünheid vs. komisjon ( EKL AT 2006 , lk I-A-1-55 
ja II-A-1-199, punkt 149).