18

Lõpuks lükkas Esimese Astme Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 260–279 tagasi viienda väite, mis puudutas algmääruse artikli 8 lõigete 6 ja 7 rikkumist seoses patentide omaniku konkurentsivastase käitumise mõju uurimisega, märkides, et: „260 Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale kahju kindlaksmääramise kohta on ühenduse institutsioonid kohustatud uurima, kas kahju, mida käsitletakse, tuleneb tegelikult dumpinguhinnaga impordist, ja välistama kogu teistest teguritest põhjustatud kahju, eriti selle, mille põhjus on seotud ühenduse tootjate konkurentsivastase käitumisega ([Euroopa Kohtu 11. juuni 1992. aasta otsus kohtuasjas C-358/89:] Extramet Industrie vs. nõukogu, [EKL 1992, lk I-3813], punkt 16, ja [Esimese Astme Kohtu . aasta otsus kohtuasjas T-58/99:] Mukand jt vs. nõukogu, [EKL 2001, lk II-2521], punktid 39 ja 40). 261 Antud juhul nähtub toimikust, et kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu teatas oma 7. jaanuari 2003. aasta kirjas, et üks CD-R-ketaste patenti omav äriühing kuritarvitab oma valitsevat seisundit, nõudes ülemäärast kasutustasu, ja et üks Euroopa tootja lahkus turult selle äriühinguga toimunud kohtuvaidluse tagajärjel. Tootmisharu tegi selle järelduse, et vaielda vastu hageja väitele, mille kohaselt kaebuse suhtes väljendatud toetuse ulatus algmääruse artikli 10 lõike 8 mõttes vähenes menetluse käigus alla nõutava künnise. Hageja esitas sama märkuse uurimise käigus, teatades, et väidetava konkurentsivastase käitumise mõju, seisnedes ülemääraste kasutustasude nõudmises, moodustas ühe uuritava teguri kahju kindlaksmääramisel. 262 Käesolevas väites kinnitab hageja, et nõukogu jättis selle teguri uurimata, piirdudes konstateeringuga [vaidlusaluse] määruse põhjenduses 135, et väide ei ole kinnitatud ühegi konkurentsiametniku uurimise järgse ametliku otsusega. 263 Selles suhtes tuleb märkida, et [vaidlusaluse] määruse põhjendusest 135 ei tulene, et ühenduse institutsioonid uurisid tõhusalt küsimust, kas põhjustatud kahju oli väidetava konkurentsivastase käitumise tagajärg. 264 Ehkki see põhjendus ei ole piisav, et välistada hageja poolt viidatud teguri mõju, peab märkima, et küsimus, kas nõukogu jättis need mõjud arvesse võtmata, tuleb lahendada viitega [vaidlusaluses] määruses toodud põhjenduste kogumile ([Esimese Astme Kohtu 14. juuli 1995. aasta otsus kohtuasjas T-166/94:] Koyo Seiko vs. nõukogu, [EKL 1994, lk II-2129], punkt 79). 265 Nõukogu teatab, et ta arvestas seda tegurit [vaidlusaluse] määruse põhjenduses 134. Sellest põhjendusest tuleneb, et nõukogu uuris üldiselt patentidest tulenevate kasutustasude maksmise mõju, tuvastades, et see tegur ei katkestanud antud juhul põhjuslikku seost. Nõukogu kinnitab, et selle tõdemusega vastas ta ühtlasi väitele, mille kohaselt need kasutustasud olid ülemäärased ja kujutasid endast konkurentsivastast käitumist. 266 Kuigi põhjendused 134 ja 135 esinevad erinevate alapealkirjade all, nimelt „Kasutustasu” ja „Muud tegurid”, tuleneb poolte argumentidest, et nad peavad ometi silmas sedasama kasutustasude tasumisse puutuvat toimiku osa. Peale selle järgnevad need kaks põhjendust teineteisele, nii et [vaidlusaluse] määruse ülesehitus nõuab nende seotud tõlgendamist. 267 Järelikult tuleb arvestada põhjenduse 134 järeldusi, et uurida, kas nõukogu lükkas kõrvale võimaliku kahju, mis tulenes hageja poolt viidatud konkurentsivastasest käitumisest. 268 Hageja vaidlustab esmajärjekorras nende tõdemuste olulisuse, teatades, et ühenduse institutsioonid oleksid pidanud täpselt hindama kasutustasude mõju, järeldamaks, et isegi ülemääraste kasutustasude puudumisel oleks ühenduse tootmisharu kannatanud kahju. 269 Selles suhtes tuleb märkida, et hindamaks välistest teguritest tulenevat mõju, peavad ühenduse institutsioonid uurima, kas need mõjud katkestasid antud juhul põhjusliku seose impordi ja ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju vahel […]. See uurimine ei tähenda ilmtingimata tegurite täpse mõju määratlust. Aitab, kui ühenduse institutsioonid konstateerivad, et vaatamata nendele välistele teguritele, oli impordi põhjustatud kahju antud juhul oluline. 270 Antud juhul tõstis nõukogu esile, et Indiast pärit import põhjustas olulise kahju ühenduse tootmisharule, mis tulenes just ühenduse hindade allalöömisest. Ta selgitas, et isegi kui kasutustasudel oleks olnud negatiivne mõju ühenduse tootmisharu tuludele, esines see tegur, mis mõjutas kõiki tootjaid turul, juba 1999. aastal, enne kui import muutus oluliseks. Ühenduse tootjate olukorra negatiivne areng alates 1999. aastast ei ole järelikult sellest tegurist põhjustatud. Pidades silmas neid tõendeid, võis nõukogu mõistlikult järeldada, et kasutustasude maksmine ei saanud avaldada mõju subsideeritud impordi poolt põhjustatud kahjule. 271 Nõukogu kinnitab õigesti, et küsimuse uurimine, kas kasutustasud olid patendi omaniku konkurentsivastase käitumise juhul ülemäärased, ei saa mingil juhul kahtluse alla seada ülalmainitud punktis toodud järeldust. 272 Samuti tuleb märkida, et erinevalt eespool viidatud kohtuotsustes Extramet [Industrie vs. nõukogu] ja Mukand jt vs. nõukogu käsitletud olukordadest ei ole siin viidatud konkurentsivastane praktika ühenduse tootjate käitumise tagajärg. Hindamaks antud juhul selle teguri mõju, ei pidanud ühenduse institutsioonid järelikult uurima, kas ühenduse tootmisharu iseenesest aitas kaasa kahju tekkimisele. 273 Teises järjekorras väidab hageja, viidates eespool viidatud kohtuotsusele Mukand jt vs. nõukogu, et hindade allalöömisega tekitatud kahju ei ole korrektselt hinnatud, kui ühenduse hinnad olid ülemääraste kasutustasude tõttu kunstlikult kõrged. 274 Asjaolud, mida käsitletakse eespool viidatud kohtuotsuses Mukand jt vs. nõukogu, puudutavad käitumist, mis mõjutas ühenduse, mitte aga impordi hinnakujundust. Antud juhul märkis nõukogu, et kasutustasusid pidid maksma kõik tootjad, kaasaarvatud hageja. Hageja ei vaielnud sellele asjaolule vastu. 275 Niisiis võis nõukogu [vaidlusaluse] määruse põhjenduses 134 hinnata, et väline tegur ei saanud selgitada erinevusi ühenduse ja India hinnakujunduse vahel, ja et seega ei olnud sellel mõju teguritele, mida arvestati allalöömise taseme arvutamisel. Isegi kui kasutustasud olid konkurentsivastase käitumise tõttu ülemäärased, ei mõjuta see tegur nimetatud hinnangut. 276 Silmas pidades neid asjaolusid, tuleb tõdeda, et hageja ei tõestanud, et nõukogu jättis kahju hindamisel väidetavast konkurentsivastasest käitumisest tuleneva mõju uurimata. 277 Nendel asjaoludel ei ole vaja välja selgitada, kas on vastuvõetav hageja poolt repliigis esitatud tõend, nimelt komisjoni 3. augusti 2003. aasta pressiteade, mis esitati EÜ artiklite 81 ja 82 rikkumise uurimise käigus teatud tüüpi CD-ketaste patendi standardse lepingu kohta. Tegelikult tuleneb hageja argumentidest, et see tõend esitati toetamaks väidet, mille kohaselt antud tegur oli ühenduse institutsioonidele teadaolev. Seevastu ei selgitanud hageja, kuidas see teade toetab argumenti, mille kohaselt see tegur katkestas põhjusliku seose. 278 Seega ei ole viies väide vastuvõetav. 279 Eeltoodu alusel tuleb hagi tervikuna rahuldamata jätta. Järelikult puudub vajadus võtta seisukoht nõukogu poolt teise võimalusena esitatud nõuete kohta.”