ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keywords

Summary



Keywords

1. Tühistamishagi – Hagi, mis tegelikult puudutab lepingulist vaidlust – Komisjoni väljastatud võlateate tühistamine – Liidu kohtu pädevuse puudumine – Vastuvõetamatus

(ELTL artiklid 263 ja 288)

2. Tühistamishagi – Hagi, mis tegelikult puudutab lepingulist vaidlust – Hagi ümberkvalifitseerimine – Tingimused

(ELTL artiklid 263 ja 272; Üldkohtu kodukord, artikli 44 lõike 1 punkt c)

Summary

1. ELTL artikli 263 alusel kontrollivad liidu kohtud institutsioonide vastu võetud selliste aktide õiguspärasust, mille eesmärk on tekitada õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele, muutes selgelt nende õiguslikku olukorda. See pädevus puudutab üksnes ELTL artiklis 288 ette nähtud õigusakte, mida need institutsioonid peavad vastu võtma EL toimimise lepingus ette nähtud tingimustel, kasutades avalikust võimust tulenevaid õigusi.

Seevastu ei kuulu institutsioonide vastu võetud aktid, mis on seotud üksnes lepinguga, millest need on lahutamatud, oma olemuselt ELTL artiklis 288 silmas peetud aktide hulka, mille tühistamist saab ELTL artikli 263 alusel nõuda.

Liidu kohus saab ELTL artikli 263 alusel esitatud hagi, mis käsitleb hageja jaoks siduva lepingu raames komisjoni poolt väljastatud võlateadet, läbi vaadata vaid siis, kui nimetatud võlateade toob kaasa siduvad õiguslikud tagajärjed, mis väljuvad lepingust tulenevatest piiridest ning mis eeldavad selliste avalikust võimust tulenevate õiguste teostamist, mis on komisjonile antud tulenevalt tema kui haldusasutuse staatusest.

(vt punktid 22–25)

2. Kui liidu kohtule on esitatud tühistamishagi või kahju hüvitamise nõue, ehkki vaidlus puudutab tegelikult lepingut, kvalifitseerib kohus hagi ümber, kui on täidetud ümberkvalifitseerimise tingimused.

Sellegipoolest ei saa liidu kohus lepingut puudutavat vaidlust menetledes tühistamishagi ümber kvalifitseerida, kui selline ümberkvalifitseerimine on vastuolus hageja üheselt väljendatud tahtega, et tema hagi ei põhine ELTL artiklil 272, või kui hagi ei tugine ühelegi väitele, mis puudutaks kõnealust lepingulist suhet reguleerivate sätete rikkumist, olgu siis tegu lepingutingimuste või lepingus viidatud siseriikliku õiguse sätetega.

(vt punktid 34 ja 35)
ELTL artikli 263 neljandas lõigus esitatud vastuvõetavuse tingimus, mille järgi peab hagi esemeks olev otsus puudutama füüsilist või juriidilist isikut otseselt, eeldab põhimõtteliselt kahe kumulatiivse tingimuse esinemist: esiteks avaldab vaidlustatud meede otsest mõju isiku õiguslikule olukorrale ja teiseks ei jäta see meedet rakendama kohustatud adressaadile mingit kaalutlusõigust; akti rakendamine on puhtautomaatne ja tuleneb vaid liidu õigusnormidest, ilma et kohaldataks muid vahenorme.

Seetõttu ei ole ametiühingute keskliit, mille liikmeteks on ametiühingud, kuhu kuuluvad kõik avalik-õiguslike isikute ametnikud ja töötajad, ning keskliidu liikmed otseses puutumuses nõukogu otsusega, millega kohustatakse liikmesriiki võtma ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks tarvitusele meetmed.

Liikmesriigile eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks tarvitusele võetavate meetmete kohta suunatud otsuse sättes pannakse liikmesriigile teatav eelarvekohustus, nimelt säästa teatav rahasumma aastas ametnikele makstavate lisatasude ja toetuste vähendamise läbi, määramata kindlaks vähendamise viise ega sellega puudutatavaid teatavat liiki ametnikke, mis on jäetud liikmesriigi hinnata, mistõttu see säte ei avalda hagejate õiguslikule olukorrale otsest mõju ning selle sätte rakendamisel on liikmesriigi ametiasutustel ulatuslik kaalutlusruum.

Asjaomase otsuse säte, mis näeb liikmesriigi suhtes ette kohustuse võtta vastu õigusakt, millega reformitakse pensionisüsteemi, et tagada jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis, kuivõrd selles nähakse ette, et otsuse rakendamiseks tuleb vastu võtta asjaomane õigusakt, jätab liikmesriigi ametiasutustele rakendusakti sisu määratlemisel ulatusliku kaalutlusruumi, et sellega oleks tagatud pensionisüsteemi jätkusuutlikkus keskpikas ja pikas perspektiivis, ei puuduta otseselt hagejaid, vaid see õigusakt võib üksnes põhimõtteliselt hagejate õiguslikku olukorda puudutada.

Sama otsuse säte, mis näeb pensionile jäävate avaliku sektori töötajate asendamise osas ette piirmäära, on avaliku halduse korralduse ja juhtimise üldmeede, mis ei puuduta otseselt hagejate õiguslikku olukorda. Kuivõrd see säte toob kaasa avaliku teenistuse töökorralduse ja hagejate töötingimuste halvenemise, siis on tegemist asjaoluga, mis ei puuduta nende õiguslikku olukorda, vaid üksnes nende faktilist olukorda.

Kuivõrd lõppeesmärk on vähendada riigi ülemäärast eelarvepuudujääki, vajavad sätted, milles on nähtud ette, et liikmesriik võtab vastu teatavad konsolideerivad fiskaalmeetmed, eelarvedistsipliini järelevalve tugevdamise meetmed ja struktuursed meetmed, millega soovitakse parandada riigi majanduse konkurentsivõimet üldiselt, nende ulatust arvestades siseriiklikke rakendusmeetmeid, milles täpsustatakse nende sisu. Rakendamise käigus on liikmesriigi ametiasutustel märkimisväärne kaalutlusruum, kui sellega täidetakse ülemäärase eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärki. Hagejate õiguslikku olukorda puudutavad otseselt need võimalikud siseriiklikud meetmed.

(vt punktid 64, 70, 72–74, 76, 78, 80 ja 84)
Oma liikmete kollektiivseid huve kaitsma volitatud ühendus võib üldjuhul esitada hagi riigiabi valdkonnas komisjoni tehtud lõppotsuse tühistamise nõudes üksnes kahel juhul ehk esiteks siis, kui tema esindatavad ettevõtjad või mõni neist võivad ka individuaalselt hagi esitada, ning teiseks siis, kui ühendus võib tugineda isiklikule huvile, eeskätt seetõttu, et akt, mille tühistamist taotletakse, mõjutab tema kui läbirääkija positsiooni. Esimene olukord, kus ühenduse esitatud hagi on vastuvõetav tema liikmete esindamise tõttu, on selline, milles ühendus hagi esitades on astunud ühe või mitme oma esindatava liikme asemele, tingimusel et tema liikmetel endil on võimalik esitada vastuvõetav hagi.

Ühenduse esitatud hagiga kaasnevad nimelt menetluslikud eelised, kuna see võimaldab vältida suure arvu erinevate hagide esitamist samade otsuste peale. Esimene olukord, kus ühenduse esitatud hagi on vastuvõetav, eeldab seega, et ühendus tegutseb oma liikmete asemel. Sellest tulenevalt saab ühendus oma liikmete esindajana esitada vastuvõetava tühistamishagi juhul, kui need liikmed ise ei ole hagi esitanud, kuigi nad oleksid võinud seda teha.

Niisugune lahendus ei võta ELTL artiklilt 263 selle kasulikku mõju ega kahjusta õiguskindluse põhimõtet ega ühenduse kaitseõigusi. Selle tulemusel sõltub ühenduste hagide vastuvõetavus tõepoolest muude isikute, käesoleval juhul nende liikmete poolt hagi esitamata jätmisest. Sellegipoolest ei saa niisugust olukorda pidada teadmatuse või ebakindluse allikaks, kuna oma liikmete huvide kaitsmise eest vastutavalt ühenduselt võib õigustatult eeldada, et ta on teadlik liikmete esitatud hagidest, ning vastupidi. Lisaks ei kahjusta asjaolu, et hagejaks oleva ühenduse hagi on vastuvõetamatu tema liikmete esitatud hagide tõttu, ELTL artikli 263 kasulikku mõju ega ühenduse kaitseõigusi, see tähendab sisuliselt tema õigust tõhusale kohtulikule kaitsele. Nimelt esineb üks kahest võimalusest: kas hagejaks olev ühendus esitab hagi, et kaitsta hagi esitamise õigust omavate liikmete huve ning vastuvõetavaks tunnistatav hagi on ühenduse liikme või ühenduse hagi, olenevalt sellest, kas üks ühenduse liikmetest on ise hagi esitanud või mitte; või esitab ühendus hagi omaenda huvi kaitsmiseks ning tema hagi võidakse tunnistada vastuvõetavaks vaatamata sellele, et ka tema liikmed on hagi esitanud, kui on tõendatud niisuguse huvi esinemine.

(vt punktid 19, 23, 24 ja 29)
ÜLDKOHTU MÄÄRUS (apellatsioonikoda)

2. detsember 2010

Kohtuasi T-73/10 P

Svetoslav Apostolov

versus

Euroopa Komisjon

Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Töölevõtmine – Konkurss – Kandidatuuri tagasilükkamine – Hagi esitamise tähtaeg – Hilinemine – Osaliselt ilmselgelt vastuvõetamatu ja osaliselt ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus

Ese: Apellatsioonkaebus Euroopa Ühenduste Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 15. detsembri 2009. aasta määruse peale kohtuasjas F-8/09: Apostolov vs. komisjon (EKL AT 2009, lk I-A-1-509 ja II-A-1-2763), millega taotleti eelkõige selle määruse tühistamist.

Otsus: Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata. Jätta Svetoslav Apostolovi kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni käesolevas kohtuastmes kantud kohtukulud.

Kokkuvõte

1. Apellatsioonkaebus – Väited – Faktiliste asjaolude ebaõige hindamine – Vastuvõetamatus – Tõendite hindamise kontrollimine Üldkohtu poolt – Välistamine, v.a tõendite moonutamise korral

(Euroopa Kohtu põhikiri, I lisa artikkel 11)

2. Menetlus – Hagi esitamise tähtaeg – Aegumine – Varasem kohtumäärus, millega võimaldati hagejale tasuta õigusabi – Mõju puudumine

(Avaliku Teenistuse Kohtu kodukord, artikli 96 lõige 1)

1. Ainult esimese astme kohus on pädev ühelt poolt tuvastama fakte, välja arvatud juhul, kui tema järelduste aineline ebatäpsus on tingitud talle esitatud kohtutoimiku dokumentidest, ja teiselt poolt neid fakte hindama. Seega ei ole Avaliku Teenistuse Kohtu poolt esimeses astmes faktide hindamine Üldkohtu kontrollile alluv õiguslik küsimus, välja arvatud juhul, kui on moonutatud kohtule esimeses astmes esitatud tõendeid.

(vt punkt 24)

Viited:

Üldkohus: 8. september 2009, kohtuasi T-404/06 P: ETF vs. Landgren (EKL 2009, lk II-2841, punktid 191 ja 192 ja seal viidatud kohtupraktika).

2. Õigusabitaotluse ja põhimenetluses lahendatava hagi vahel ei ole sellist seost, et õigusabitaotluse kohta tehtud määrus võiks ära määrata hagi vastuvõetavuse, sest taotlusel ei ole sama ese kui hagil ja selle võib esitada isegi enne hagi esitamist vastavalt Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 96 lõikele 1. Niisiis ei saa hageja õigusabi võimaldavast kohtumäärusest järeldada, et tema põhimenetluses lahendatav hagi, mida ta ei ole isegi veel esitanud, on vastuvõetav.

(vt punkt 26)

Viited:

Üldkohus: 16. mai 1994, kohtuasi T-37/93: Stagakis vs. parlament (EKL AT 1994, lk I-A-137 ja II-451, punkt 23).
Keywords

Subject of the case

Resolutiivosa



Keywords

Tegevusetushagi

–

Füüsilised või juriidilised isikud

–

Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid

–

Komisjoni otsuse puudumine lõpetada riigiabi ametlik uurimismenetlus

–

Konkureeriva ettevõtja kaebeõigus

–

Tingimus

–

Turuseisundi oluline mõjutamine (EÜ artikli 88 lõige 2; ELTL artikli 263 neljas lõik ja ELTL artikli 265 kolmas lõik) (vt punktid 34 ja 35, 42

–

44, 47

–

50, 55, 59 ja 60)

Subject of the case

Ese

Tegevusetushagi, milles palutakse tuvastada, et komisjon on õigusvastaselt jätnud mõistliku aja jooksul vastu võtmata otsuse 12. septembril 2007 EÜ artikli 88 lõike 2 alusel algatatud menetluses, mis puudutab Saksa ametiasutuste poolt Deutsche Post AG‑le antud riigiabi (abi C 36/07 (ex NN 25/07)).

Resolutiivosa

Resolutsioon

1. Jätta hagi rahuldamata vastuvõetamatuse tõttu.

2. Jätta UPS Europe NV/SA ja United Parcel Service Deutschland Inc. & Co. OHG kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

3. Jätta Deutsche Post AG kohtukulud tema enda kanda.
Tähtaegade osas, mida komisjon peab ERFi kontode auditeerimisel enne finantskorrektsiooni otsuse tegemist järgima, tuleb märkida, et määruse nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta, artikkel 100 on kohaldatav ka varasemate kui 2007.–2013. aasta kavade suhtes ning see on kooskõlas põhimõttega, mille kohaselt tuleb menetlusnorme kohaldada kohe pärast nende jõustumist. Seega peab komisjon enne 1. jaanuari 2007 rakendatud kava vähendamise otsuse tegemisel järgima määruse nr 1083/2006 artikli 100 lõikes 5 sätestatud kuuekuulist tähtaega.

(vt punktid 72 ja 75)
Nõue tuvastada, et komisjoni 27. mai 2009. aasta protokoll (2009) 1874 (lõplik) on õigusvastane osas, milles selles on märgitud, et komisjon otsustas anda õigusabi ühele oma endisele liikmele ja mitmele komisjoni ametnikule.
Taotlus peatada komisjoni 19. novembri 2009. aasta otsuse K(2009) 8112 (lõplik), mis puudutab Itaalia Vabariigi poolt Alcoa Trasformazionile antud riigiabi C 38/A/2004 (ex NN 58/2004) ja riigiabi C 36/B/2006 (ex NN 38/2006), kohaldamine.
Üldkohtu presidendi 15. juuli 2011. aasta määrus – Fapricela vs. komisjon

(kohtuasi T‑398/10 R)

Ajutiste meetmete kohaldamine – Konkurents – Komisjoni trahvi määrav otsus – Pangagarantii – Kohaldamise peatamise taotlus – Varaline kahju – Erakorraliste asjaolude puudumine – Kiireloomulisuse puudumine

1. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Tõsine ja korvamatu kahju – Tõendamiskoormis – Varaline kahju – Olukord, mis võib hagejaks oleva äriühingu olemasolu kahjustada (ELTL artiklid 278 ja 279; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 15 ja 17)

2. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Pangagarantii esitamise kohustuse, mis on konkurentsieeskirjade eest määratud trahvi kohese sissenõudmata jätmise tingimus, kohaldamise peatamine – Kohaldamise tingimused – Erakorralised asjaolud – Tõendamiskoormis (ELTL artikkel 278; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 22–24)

3. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Pangagarantii esitamise kohustuse, mis on trahvi kohese sissenõudmata jätmise tingimus, kohaldamise peatamine – Kohaldamise tingimused – Erakorralised asjaolud – Tõendamiskoormis – Pankade keeldumine väljastada sellist garantiid – Sellise tõendi vastuvõetavus, et nimetatud finantsinstrumendi saamine on objektiivselt võimatu – Kohustus esitada konkreetseid ja täpseid asjaolusid, mida kinnitavad üksikasjalikud ja kinnitatud dokumentaalsed tõendid (ELTL artikkel 278; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 26–28)

4. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Pangagarantii esitamise kohustuse, mis on konkurentsieeskirjade eest määratud trahvi kohese sissenõudmata jätmise tingimus, kohaldamise peatamine – Kohaldamise tingimused – Erakorralised asjaolud – Kontserni, kuhu ettevõtja kuulub, ja selle aktsionäride olukorra arvesse võtmine – Tõendamiskoormis (ELTL artikkel 278; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punktid 31, 32, 34 ja 35)

5. Ajutiste meetmete kohaldamine – Kohaldamise peatamine – Ajutised meetmed – Kohaldamise tingimused – Kiireloomulisus – Hageja hoolsuse puudumise arvesse võtmine (ELTL artiklid 278 ja 279; Üldkohtu kodukord, artikli 104 lõige 2) (vt punkt 43)

Ese

Nõue peatada komisjoni 30. juuni 2010. aasta otsuse K (2010) 4387 (lõplik) ELTL artikli 101 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluse kohta (juhtum COMP/38.344 – Pingestusteras) kohaldamine, eeskätt osas, milles nimetatud otsuse artiklis 2 määratud trahvi kohese sissenõudmata jätmise tingimuseks on kehtestatud kohustus esitada pangagarantii.

Resolutsioon

1. Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.
2.

Mariyus Noko Ngele nõuded, millega ta taotleb seda, et Üldkohus otsustaks, et Ettevõtluse Arenduskeskus (EAK) ei asendanud Tööstuse Arengu Keskust (TEK) ning et EAK‑d ei ole Belgias õiguslikult olemas ja ta ei ole seal juriidiline isik, jäetakse rahuldamata seetõttu, et see esitati kohtule, kes ei ole selle lahendamiseks pädev.
Tegevusetushagi, milles palutakse tuvastada, et komisjon on õigusvastaselt jätnud mõistliku aja jooksul vastu võtmata otsuse 12. septembril 2007 EÜ artikli 88 lõike 2 alusel algatatud menetluses, mis puudutab Saksa ametiasutuste poolt Deutsche Post AG‑le antud riigiabi (abi C 36/07 (ex NN 25/07)).
45

Hageja viidatud kohtuotsused ei võimalda seada kahtluse alla eespool viidatud kohtuotsuse Kwekerij van der Kooy jt vs. komisjon sellist tõlgendust. Eespool viidatud kohtuotsuse AAC jt vs. komisjon punkt 35 kuulub nimelt kohtuotsuse ossa „Poolte argumendid” ning selles on esile toodud komisjoni argument, millega komisjon soovis vaidlustada Association des amidonneries de céréales de la CEE (AAC) esitatud hagi vastuvõetavuse eespool viidatud kohtuotsusest Kwekerij van der Kooy jt vs. komisjon oma tõlgenduse esitamise abil. Lisaks möönis Üldkohus samuti hageja poolt esile toodud eespool viidatud kohtuotsuse Diputación Foral de Álava jt vs. komisjon punktis 89, et kuna menetlusse astumist taotlenud isik osales haldusmenetluses, oli tal põhjendatud huvi kohtuasja tulemuse vastu. Üldkohus võttis seeläbi seisukoha käesolevas kohtuasjas käsitletavast erineva tingimuse kohta, milleks on tingimus, et menetlusse astumiseks peab esinema Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artikli 40 teise lõigu alusel nõutav huvi kohtuasja tulemuse vastu.
Nõue tühistada komisjoni 28. oktoobri 2009. aasta otsuse 2011/5/EÜ firmaväärtuse amortiseerimise kohta välismaises äriühingus osaluse omandamisel C 45/07 (ex NN 51/07, ex CP 9/07), mida Hispaania rakendas (ELT 2011, L 7, lk 48), artikli 1 lõige 1.
Üldkohtu (kaheksas koda) 6. märtsi 2012. aasta määrus – Northern Ireland Department of Agriculture and Rural Development vs. komisjon

(kohtuasi T‑453/10)

Tühistamishagi – EAGGF, EAGF ja EAFRD – Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi tehtud kulutused – Euroopa Liidu rahastamisest välja jäetud kulutused – Piirkondlik ametiasutus – Otsese puutumuse puudumine – Vastuvõetamatus

Tühistamishagi – Füüsilised või juriidilised isikud – Neid otseselt ja isiklikult puudutavad aktid – Otsene puutumus – Kriteeriumid – Komisjoni otsus, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud EAGGF, EAGF ja EAFRD raames – Nimetatud finantstoetuse saanud ja saadud rahalisi vahendeid haldava piirkondliku üksuse esitatud hagi – Otsese puutumuse puudumine – Vastuvõetamatus (ELTL artikli 263 neljas lõik) (vt punktid 39, 42–57, 65)

Ese

Hagi, milles palutakse osaliselt tühistada komisjoni 15. juuli 2010. aasta otsus 2010/399/EL, mille kohaselt Euroopa Liidu rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (ELT L 184, lk 6).

Resolutsioon

1. Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.
29

Teiseks on see niimoodi siis, kui maksukohustuslane suudab tõendada, et tegemist on erandolukorraga, mitte tema raske hooletusega ega pettusega, mistõttu on õigustatud tollivõla vähendamine või vastaval juhul tagasimaksmine (ühenduse tolliseadustiku artikkel 239). Ühenduse tolliseadustiku artikkel 239 kujutab endast õigluse üldklauslit (vt analoogia alusel seoses nõukogu 2. juuli 1979. aasta määrusega (EMÜ) nr 1430/79 impordi- või eksporditollimaksude tagasimaksmise või vähendamise kohta (EÜT L 175, lk 1) Euroopa Kohtu 15. detsembri 1983. aasta otsus kohtuasjas 283/82: Papierfabrik Schoellershammer vs. komisjon, EKL 1983, lk 4219, lk 7). Sellise olukorra kasutamine eeldab, et maksukohustuslane suudab tõendada, et on samal tegevusalal tegutsevate ettevõtjatega võrreldes erilises olukorras ega ole mõistlik eeldada, et tal oleks olnud võimalik avastada ühenduse tolliseadustiku kohaldamisel tehtud vigu (vt analoogia alusel Üldkohtu 10. mai 2001. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-186/97, T-187/97, T-190/97-T-192/97, T-210/97, T-211/97, T-216/97-T-218/97, T-279/97, T-280/97, T-293/97 ja T-147/99: Kaufring jt vs. komisjon, EKL 2001, lk II-1337, punktid 217–219 ja seal viidatud kohtupraktika).
Akti õiguslik hinnang Avaliku Teenistuse Kohtu poolt, millega on tegemist näiteks selle kindlakstegemisel, kas vastuseks ravikulude täiendamise hüvitamise taotlusele komisjoni koostatud teadet tuleb pidada isikut kahjustavaks meetmeks, on õigusküsimus, mille saab tõstatada apellatsioonimenetluses.

Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 11 lõikest 2 nähtub, et apellatsioonkaebuse alus ei saa olla üksnes kohtukulude summa või see, kumb pool on kohustatud neid tasuma. Sellest tuleneb, et olukorras, kus Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse peale esitatud apellatsioonkaebuse kõik teised väited on tagasi lükatud, tuleb väited kohtukulusid puudutava Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse väidetava õigusvastasuse kohta vastuvõetamatuse tõttu tagasi lükata.

(vt punkt 37)

Esimese Astme Kohus, 9. september 2009, kohtuasi T‑375/08 P: Nijs vs. kontrollikoda (EKL AT 2009, lk I‑B‑1‑65 ja II‑B‑1‑413, punkt 71 ja seal viidatud kohtupraktika).
ELTL artiklist 257, Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 11 lõikest 1 ja Üldkohtu kodukorra artikli 138 lõike 1 esimese lõigu punktist c tuleneb, et apellatsioonkaebuses tuleb selgelt märkida selle otsuse vaidlustatavad osad, mille tühistamist taotletakse, samuti seda taotlust konkreetselt toetavad õiguslikud argumendid. Apellatsioonkaebus ei vasta nimetatud nõudele, kui see ei sisalda argumentatsiooni, milles on konkreetselt näidatud, millist õigusnormi on vaidlustatud kohtuotsuses või kohtumääruses väidetavalt rikutud.

Ilmselgelt vastuvõetamatuks tuleb pidada väiteid, mis on liiga üldised ja ebatäpsed, et anda neile õiguslikku hinnangut.

(vt punktid 24 ja 25)

Üldkohus, 16. detsember 2010, kohtuasi T‑48/10 P: Meister vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata, punktid 42 ja 43 ja seal viidatud kohtupraktika).
ELTL artiklist 257 ja Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 11 lõikest 1 tuleneb, et apellatsioonkaebus Üldkohtus peab piirduma õiguslike küsimustega. Seega on esimese astme kohus ainsana pädev faktilisi asjaolusid tuvastama, välja arvatud juhul, kui tema järelduste sisuline ebaõigsus tuleneb talle esitatud toimiku materjalidest, ja neid fakte hindama, välja arvatud juhul, kui temale esitatud tõendeid on moonutatud, võttes arvesse, et selline tõendite moonutamine peab olema toimiku materjalidest tulenevalt ilmne, ilma et oleks vaja faktilisi asjaolusid ja tõendeid uuesti hinnata või isegi uusi tõendeid uurida.

(vt punkt 24)

Üldkohus: 9. detsember 2009, kohtuasi T‑377/08 P: komisjon vs. Birkhoff (EKL AT 2009, lk I‑B‑1‑133 ja II‑B‑1‑807, punkt 45 ja seal viidatud kohtupraktika); 10. veebruar 2012, kohtuasi T‑98/11 P: AG vs. parlament (punktid 45 ja 46).