Kohtuasi T-411/06

Sogelma – Societá generale lavori manutenzioni appalti Srl

versus

Euroopa Ülesehitusamet (EAR)

„Ehitustööde hanked — Euroopa Ülesehitusameti hankemenetlus — Otsus tunnistada hankemenetlus kehtetuks ja avaldada uus hanketeade — Tühistamishagi — Esimese Astme Kohtu pädevus — Eelneva halduskaebuse vajalikkus — Hagi esitamise tähtaeg — Volitus — Põhjendamiskohustus — Kahju hüvitamise nõue”

Esimese Astme Kohtu otsus (kaheksas koda), 8. oktoober 2008 II ‐ 2776

Kohtuotsuse kokkuvõte

Euroopa Ühendus on õigusühendus ja asutamislepinguga on loodud õiguskaitsevahendite ja menetluste täielik süsteem, mis on mõeldud selleks, et usaldada Euroopa Kohtule institutsioonide õigusaktide seaduslikkuse kontrollimine. Asutamislepingu süsteemi eesmärk on võimaldada otse vaidlustada kõik institutsioonide poolt vastuvõetud meetmed, millel on kavandatavalt õiguslikud tagajärjed. Üldpõhimõtte kohaselt on ühenduse asutuste kõik õigusaktid, mille eesmärk on luua õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele, allutatud kohtulikule kontrollile. Seega ei ole lubatav, et teisese õiguse alusel loodud ametite – nagu ka Euroopa Ülesehitusamet – õigusaktid, mille eesmärk on tekitada õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele, ei allu kohtulikule kontrollile. (vt punktid 36 ja 37)

Hankemenetluse tühistamine on toiming, mille peale põhimõtteliselt saab esitada hagi EÜ artikli 230 alusel. Tegemist on nimelt toiminguga, mis tekitab pakkujatele kahju ja toob kaasa selge muutuse nende õiguslikus seisundis, kuna selle toimingu tõttu ei ole neil enam võimalik sõlmida hankelepingut hankemenetluses, kus nad esitasid pakkumuse. Euroopa Ülesehitusametit puudutava määruse nr 2667/2000 (muudetud kujul) artiklite 1 ja 2 alusel võib komisjon delegeerida EAR-ile määruse nr 2666/2000, mis käsitleb Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Jugoslaavia Liitvabariigi ning endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi abistamist, artiklis 1 Serbiale ja Montenegrole ettenähtud ühenduse abi rakendamise. Vastavalt määruse nr 2667/2000 artikli 2 lõike 1 punktile c võib komisjon panna EAR-ile vastutuse kõikide Serbia ja Montenegro ülesehitamiseks mõeldud programmide rakendamiseks vajalike tegevuste eest, ning eelkõige hankemenetluste ja hankelepingute sõlmimise ettevalmistamise ning hindamise eest. Otsused, mida komisjon võiks teha, ei tohi kaotada oma vaidlustatava akti olemust ainuüksi seetõttu, et komisjon on delegeerinud asjaomase pädevuse EAR-ile, kuna selle tagajärjel tekiks õiguslik lünk. Kuna EAR tegi asjaomased otsused hankemenetluses ja nende otsuste eesmärk on tekitada õiguslikke tagajärgi kolmandatele isikutele, saab neid vaidlustada ühenduste kohtus. (vt punktid 38–40 ja 43)

Põhimõtteliselt peavad sellised hagid olema esitatud vaidlustatud õigusakti autori vastu, st selle ühenduse institutsiooni või asutuse vastu, kes asjaomase otsuse vastu võttis. Euroopa Ülesehitusamet (EAR) on ühenduse asutus, kes on juriidiline isik ja on loodud määrusega, mille eesmärk on ühenduse abi rakendamine eelkõige Serbias ja Montenegros. Nimetatud eesmärgi täitmiseks annavad EAR-i käsitleva määruse nr 2667/2000 (muudetud kujul) artiklid 1 ja 2 komisjonile õiguse delegeerida selle abi rakendamine EAR-ile, eelkõige hankemenetluste ja hankelepingute sõlmimise ettevalmistamise ja hindamise osas. Seega on EAR pädev pärast komisjonilt vastava ülesande saamist ühenduse abi programme ise ellu viima. Kuna EAR võttis vastu otsuse tunnistada hankemenetlus kehtetuks tulenevalt talle komisjoni poolt määruse nr 2667/2000 alusel delegeeritud pädevusest ja kuna komisjon asjaomase otsuse vastuvõtmisel ei osalenud, on EAR vaidlustatud õigusakti autor. Järelikult võib hageja selle õigusakti Esimese Astme Kohtus vaidlustada. Lisaks tuleneb nimetatud määruse artikli 13 lõikest 2 ja artikli 13 a lõikest 3, et EAR vastutab kohtulikult lepinguvälise vastutuse pinnal tõusetunud vaidluste puhul ja nende otsuste osas, mis ta on teinud määruse nr 1049/2001 artiklit 8 kohaldades. Nendes tingimustes saa järeldada, et teiste EAR-i otsuste puhul ei vastutaks ta ise kohtulikult. (vt punktid 49–53)

Juhul kui otsuse teatavakstegemise kuupäeva ei ole võimalik täie kindlusega määrata, tõlgendatakse sellega seoses tõusetunud kahtlusi hageja kasuks ja tema esitatud hagi loetakse esitatuks tähtajaks, juhul kui asjaoludest ei selgu, et täielikult on välistatud võimalus, et teade otsuse kohta saabus piisavalt vara selleks, et hagi esitamise tähtaega järgida. Samuti tõlgendatakse kahtlusi hageja kasuks juhul, kui tegemist ei ole mitte teatavakstegemise kuupäeva, vaid selle kuupäeva kindlaksmääramisega, millal hageja sai otsusest teada. Menetlusosaline, kes tugineb hilinenud hagi esitamisele, peab esitama tõendi sündmuse toimumise kuupäeva kohta, millest hakkab kulgema tähtaeg. E-kirja saatmine ei taga seda, et adressaat saab kirja kindlalt kätte. Nimelt võib e-kiri jääda kohale jõudmata tehnilistel põhjustel. Isegi käesoleval juhul, kui adressaat ei saanud teadet, et e-kirja ei ole vastu võetud, ei tähenda see tingimata seda, et e-kiri jõudis oma adressaadini. Juhul kui e-kiri ka toimetati adressaadile kohale, on võimalik, et see ei toimunud samal kuupäeval, kui e-kiri välja saadeti. Kui e-kirja saatja, kes ei ole saanud mingit kinnitust kirja kohaletoimetamise kohta, ei tee selles suhtes midagi, ei ole tal tavaliselt mingit võimalust tõendada, kas asjaomane e-kiri on kätte saadud ja nagu käesoleval juhul, millisel kuupäeval see toimus. (vt punktid 75–78)

Aktide või otsustega, mille peale saab esitada tühistamishagi EÜ artikli 230 tähenduses, on tegemist ainult nende meetmete puhul, mis tekitavad siduvaid õiguslikke tagajärgi hageja huve puudutaval viisil, tuues kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis. Üldreeglina ei saa hankemenetluse korraldamise otsus kedagi kahjustada, kuna see annab vaid huvitatud isikutele võimaluse osaleda menetluses ja esitada oma pakkumus. (vt punktid 85 ja 86)

Ühenduse lepinguvälise vastutuse tekkimine EÜ artikli 288 teise lõigu tähenduses eeldab, et samal ajal on täidetud järgmised tingimused: institutsioonidele etteheidetava käitumise õigusvastasus, kahju tegelik tekkimine ja põhjusliku seose olemasolu väidetava käitumise ja tekkinud kahju vahel. Kuna need kolm vastutuse tuvastamise tingimust on kumulatiivsed, piisab kahju hüvitamise hagi rahuldamata jätmiseks nendest ühe puudumisest. Eeltoodu ja Euroopa Ülesehitusameti (EAR) ehitustööde hankemenetluse kehtetuks tunnistamise otsuse osas tuleb märkida, et ainuüksi asjaolust, et viimase poolt pakkujatele saadetud selgituste saamise taotluse ja hankemenetluse kehtetuks tunnistamise otsusest teatamise vahele jäi kuuekuuline ajavahemik, ei saa järeldada, et EAR-i käitumine oli õigusvastane. Pealegi ei ole põhjuslikku seost ajavahemiku, mis EAR-il kulus hankemenetluse kehtetuks tunnistamise otsuse tegemiseks ja sellest teatamiseks, ning pakkuja poolt pakkumuse koostamiseks kantud kulude vahel. (vt punktid 146, 147, 149 ja 150)