ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
19. märtsil 2020 esitatud hagi – IY versus parlament

(Kohtuasi T-154/20)

(2020/C 201/39)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: IY (esindajad: advokaadid T. Bontinck ja A. Guillerme)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

esimese võimalusena:

— tühistada 4. juuli 2019. aasta otsus hageja teenistusest vabastada;

— mõista Euroopa Parlamendilt välja 20 000 eurot mittevaralise kahju hüvitamiseks;

— mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt;

teise võimalusena:

— tuvastada ENF fraktsiooni tegevuse lõpetamise otsuse õigusvastasus;

— sellest tulenevalt tühistada 4. juuli 2019. aasta otsus hageja teenistusest vabastada;

— mõista Euroopa Parlamendilt välja 20 000 eurot mittevaralise kahju hüvitamiseks;

— mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab hagi põhjendamiseks esimese võimalusena viis väidet.

1. Esimese väite kohaselt on tehtud ilmselge hindamisviga. Hageja leiab, et teenistusest vabastamise otsus, mida põhistati üksnes ENF fraktsiooni tegevuse väidetava lõpetamisega, sisaldab ilmselget hindamisviga.

2. Teise väite kohaselt on võimu kuritarvitatud, kuna Euroopa Parlament kasutas oma pädevust, kui ta näitas Euroopa tasandi fraktsiooni nimetuse pelka muutmist fraktsiooni tegevuse lõpetamisena.

3. Kolmanda väite kohaselt on rikutud õigust olla ära kuulatud. Hageja leiab, et ei ole austatud tema õigust olla enne mis tahes teenistusest vabastamise otsuse tegemist ära kuulatud.

4. Neljanda väite kohaselt on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet osas, milles parlament kohaldas väidetavalt tegevuse lõpetanud fraktsiooni teenistujate suhtes erinevat menetlust.

5. Viienda väite kohaselt on rikutud hea halduse põhimõtet ja hoolitsemiskohustust.

Teise võimalusena väidab hageja, et ENF fraktsiooni tegevuse lõpetamise otsus on õigusvastane. Ta leiab, et kuna tegevuse lõpetamise otsus on õigusvastane, sest selle puhul on tehtud ilmselge hindamisviga ja võimu kuritarvitatud, on teenistusest vabastamise otsus, mis põhineb eranditult tegevuse lõpetamisel, järelikult ise õigusvastane ja tuleb tühistada.
5.

Viies väide, et rikutud on õiguskindluse põhimõtet ja ette ei ole nähtud üleminekumeetmed. — Esiteks on juhatuse otsusega rikutud õiguskindluse põhimõtet sellega, et sellel on lubamatult tagasiulatuv jõud. — Teiseks on juhatuse otsusega rikutud õiguskindluse põhimõtet sellega, et ette ei ole nähtud üleminekumeetmeid.
—

peatada käesolev kohtumenetlus ja esitada Euroopa Liidu Kohtule järgmised eelotsuse küsimused kiirendatud menetluses: 1. Kas Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust muudab kehtetuks nende Briti kodanike Euroopa Liidu kodakondsuse, kes on enne üleminekuperioodi lõppu kasutanud oma vaba liikumise õigust ja vabadust asuda elama teise liikmesriigi territooriumile? 2. Kas jaatava vastuse korral tuleb väljaastumise lepingu artikleid 2, 3, 10, 12 ja 127 ning selle preambula kuuendat põhjendust ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 18, 20 ja 21 omavahelises koostoimes käsitada nii, et kõnealustel Briti kodanikel on õigus säilitada ilma erandita õigused Euroopa Liidu kodakondsusele, mis neil olid enne nende riigi väljaastumist Euroopa Liidust? 3. Kui vastus teisele küsimusele on eitav, kas siis ei riku väljaastumise leping Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 18, 20 ja 21, kuna see ei sisalda sätet, mis võimaldab neil need õigused ilma erandita säilitada? 4. Igal juhul, kas väljaastumise lepingu artikli 127 lõike 1 punkt b ei riku Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 18, 20 ja 21, vaid ka Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 39 ja 40, kuna see võtab nendelt liidu kodanikelt, kes on teostanud oma vaba liikumise õigust ja vabadust asuda elama Ühendkuningriiki, õiguse selles riigis valida ja osaleda kohalikel valimistel ning juhul, kui Üldkohus ja Euroopa Kohus tõlgendavad seda nii nagu Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu, kas siis see rikkumine ei hõlma neid Ühendkuningriigi kodanikke, kes on teostanud oma liikumisvabadust ja elama asumise vabadust?
2.

Teises väites leiab hageja, et vaidlustatud otsuses on rikutud määruse 726/2004 (2) artikli 14 lõiget 11 koostoimes direktiivi 2001/83 artikli 10 lõikega 1 ja artikli 6 lõikega 1, kuna otsuses jõuti järeldusele, et õigusnormide kohane andmekaitseaeg oli hageja toote Dextor puhul möödunud, ning nõustuti seisukohaga, et toodet (ja sellega seotud uurimisandmeid) saab kasutada võrdlusravimina ravimikoopia (geneerilise ravimi) müügiloa taotluse põhjendamisel, sest ravimid Precedex ja Dextor kuuluvad ühe üldise müügiloa alla.
1.

Esimene väide, et on rikutud põhimõtet, mille kohaselt konkursikomisjoni liikmetel peavad olema vajalikud oskused, et anda objektiivne hinnang kandidaadi sooritusele ja ametialasele kvalifikatsioonile valdkonnapõhisel intervjuul, on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet ning õiguspärase ootuse põhimõtet.
6.

Kuues väide, et vaidlustatud otsus on õigusvastane, sest see põhines õigusvastasel sekkumisel hageja esindusõigustesse, mis on jätnud ta täielikult ilma tema menetluslikest õigustest.
1.

Hagejad tõendavad, et Deloitte’i hindamine on Ühtse Kriisilahendusnõukogu huvides moonutatud ja kahjustab aktsionäre muu hulgas järgmistel põhjustel: — see alahindab edasilükkunud tulumaksu varu, mille Banco Santander tervikuna sai; — see ei võta arvesse, et viivislaenud olid garantiide ja tagatistega 100 % ulatuses kaetud; — see alahindab teenindatavate laenude portfelli; — see ei arvesta Banco Populari kogu vara, vaid eraldab õigusliku üksuse Banco Popular varad selle tütarettevõtjate ja selle valduses olevate ettevõtjate varast; — see ei võta arvesse, et kinnisasjade arvestuslik puhasväärtus pärast tagatiste mahaarvamist oli 10 896 000 000 eurot.
1.

Esimene väide, et komisjoni otsus rikub ELTL erisätteid ning Euroopa õiguse üldpõhimõtteid seoses diskrimineerimiskeeluga kodakondsuse ja teenuste vaba liikumise alusel, mis on liidus lennutranspordi liberaliseerimise aluseks alates 1980ndate lõpust. Liidus lennutranspordi turu liberaliseerimine on võimaldanud tõeliste üleeuroopaliste odavlennuettevõtjate kasvu. Komisjoni otsuses on jäetud tähelepanuta nende üleeuroopaliste lennuettevõtjate roll liidu liikmesriikide ühenduvuses, võimaldades Rootsil anda abi üksnes neile liidu lennuettevõtjatele, millele Rootsi on väljastanud liidu lennutegevusloa. ELTL artikli 107 lõike 3 punktis b on ette nähtud erand ELTL artikli 107 lõikes 1 kehtestatud riigiabi andmise keelust, kuid seal ei ole ette nähtud erandit teistest ELTL eeskirjadest ja põhimõtetest.
C 209/38

ET

5. mail 2020 esitatud hagi – Stada Arzneimittel versus EUIPO – Pfizer (RUXYMLA)

(Kohtuasi T-248/20)

(2020/C 209/49)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Stada Arzneimittel AG (Bad Vilbel, Saksamaa) (esindajad: advokaadid J.-C. Plate ja R. Kaase)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Pfizer Inc. (New York, New York, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi RUXYMLA taotlus – registreerimistaotlus nr 17 865 739

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 13. veebruari 2020. aasta otsus asjas R 1878/2019-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada vaidlustatud otsus;

— mõista kohtukulud ja apellatsioonikojas toimunud menetluse kulud välja EUIPO-lt.

Väide
C 209/37

ET

30. aprillil 2020 esitatud hagi – Stada Arzneimittel versus EUIPO – Pfizer (RUXXIMLA)

(Kohtuasi T-239/20)

(2020/C 209/48)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Stada Arzneimittel AG (Bad Vilbel, Saksamaa) (esindajad: advokaadid J.-C. Plate ja R. Kaase)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Pfizer Inc. (New York, New York, Ameerika Ühendriigid)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi RUXXIMLA taotlus – registreerimistaotlus nr 17 865 742

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 13. veebruari 2020. aasta otsus asjas R 1879/2019-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada vaidlustatud otsus;

— mõista kohtukulud ja apellatsioonikojas toimunud menetluse kulud välja EUIPO-lt.

Väide
1.

Esimene väide, et rikutud on komisjoni rakendusmääruse nr 844/2012 (1) artiklit 12 kui menetlusnormi: vaidlustatud otsuse vastuvõtmisel on rikutud menetlusnorme nii asjaolude tuvastamisel kui õigusnormide kohaldamisel.
6.

Kuues väide, et rikutud on EL lepingu artiklit 52 ja ELTL artikleid 198, 199, 203 ja 355, mis puudutavad Briti ülemeremaid ja –territooriume. Hagejad leiavad, et kuna vaidlustatud otsus ei nimeta asjakohast õiguslikku alust, milleks on ELTL artikkel 203, mida kohaldatakse Briti ülemeremaade ja –territooriumide suhtes, siis on see ebaseaduslik ja tuleb tühistada.
2.

Teine väide, et vaidlusaluste aktide vastuvõtmisel on tehtud ilmne hindamisviga. See väide jaguneb kaheks osaks: — Esimene väiteosa tugineb selliste tõendite ebapiisavusele, mis õigustaks hageja lisamist piiravate meetmete esemeks olevate isikute loetellu. — Teine väiteosa tugineb faktide moonutamisele.
19. märtsil 2020 esitatud hagi – IZ versus parlament

(Kohtuasi T-155/20)

(2020/C 201/40)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: IZ (esindajad: advokaadid T. Bontinck ja A. Guillerme)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

esimese võimalusena:

— tühistada 4. juuli 2019. aasta otsus hageja teenistusest vabastada;

— mõista Euroopa Parlamendilt välja 20 000 eurot mittevaralise kahju hüvitamiseks;

— mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt;

teise võimalusena:

— tuvastada ENF fraktsiooni tegevuse lõpetamise otsuse õigusvastasus;

— sellest tulenevalt tühistada 4. juuli 2019. aasta otsus hageja teenistusest vabastada;

— mõista Euroopa Parlamendilt välja 20 000 eurot mittevaralise kahju hüvitamiseks;

— mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab hagi põhjendamiseks esimese võimalusena viis väidet, mis on identsed või sarnased nendega, mis esitati kohtuasjas T-154/20: IY vs. parlament.

Teise võimalusena väidab hageja, et ENF fraktsiooni tegevuse lõpetamise otsus on õigusvastane. Ta leiab, et kuna tegevuse lõpetamise otsus on õigusvastane, sest selle puhul on tehtud ilmselge hindamisviga ja võimu kuritarvitatud, on teenistusest vabastamise otsus, mis põhineb eranditult tegevuse lõpetamisel, järelikult ise õigusvastane ja tuleb tühistada.
23. aprillil 2020 esitatud hagi – JU jt versus nõukogu

(Kohtuasi T-252/20)

(2020/C 215/64)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: JU, JV, JW, JY, JZ, KA, KB (esindajad: barrister P. Tridimas, solicitor A. von Westernhagen ja solicitor D. Harrison)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

— tühistada nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (1) osas, milles neilt võetakse ilma nende nõusolekuta ja kohast menetlust järgimata nende liidu kodaniku staatus ja sellest tulenevad õigused;

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagejad väidavad, et võttes neilt liidu kodaniku staatuse ja sellest tulenevad põhiõigused, rikkus nõukogu ELTL artikleid 20, 23 ja 50, harta artikleid 39, 40, 45 ja 46 ning samuti artikleid 7 ja 19 ja proportsionaalsuse, võrdse kohtlemise ning õiguspärase ootuse põhimõtteid.

Seega väidavad hagejad, et liidu kodakondsus on Euroopa Liidu kodanike põhistaatus. Sellisena on see oma olemuselt isiklik ja kui see on kord antud, ei kao see Ühendkuningriigi väljaastumisel automaatselt ära. Hagejad väidavad, et mitte kelleltki ei tohi liidu kodakondsust ja sellest tulenevaid õigusi meelevaldselt ära võtta.

(1) Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT 2020, L 29, lk 1).
1.

Esimene väide, et Euroopa Komisjoni otsus rikub ELTL erisätteid ning Euroopa õiguse üldpõhimõtteid seoses diskrimineerimiskeeluga kodakondsuse alusel ja teenuste vaba liikumisega, mis on liidus lennutranspordi liberaliseerimise aluseks alates 1980ndate lõpust. Liidus lennutranspordi turu liberaliseerimine on võimaldanud tõeliste üleeuroopaliste odavlennuettevõtjate kasvu. Euroopa Komisjoni otsuses on jäetud tähelepanuta nende üleeuroopaliste lennuettevõtjate roll liidu liikmesriikide turu struktuuris, võimaldades Prantsusmaal anda abi üksnes neile liidu lennuettevõtjatele, millele Prantsusmaa on väljastanud liidu lennutegevusloa. ELTL artikli 107 lõike 2 punktis b on ette nähtud erand ELTL artikli 107 lõikes 1 kehtestatud riigiabi andmise keelust, kuid seal ei ole ette nähtud erandit teistest ELTL eeskirjadest ja põhimõtetest.
2.

Teine väide, et on tehtud ilmne hindamisviga ja kuritarvitatud võimu seeläbi, et hageja väidete kohaselt ahistas X teda tulemusperioodil, nii et (i) selle tõttu ei olnud X objektiivsel positsioonil, et hinnata hageja tulemusi, ja seetõttu on tema märkused ja hinded ilmselgelt ekslikud, ja (ii) hageja hindamisaruanne võeti vastu tahtega hagejat kahjustada ning seetõttu on selle puhul võimu kuritarvitatud.
C 215/57

ET

5. mail 2020 esitatud hagi – Oatly versus EUIPO (IT’S LIKE MILK BUT MADE FOR HUMANS)

(Kohtuasi T-253/20)

(2020/C 215/65)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Oatly AB (Malmö, Rootsi) (esindaja: advokaat M. Johansson)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi IT’S LIKE MILK BUT MADE FOR HUMANS taotlus – registreerimistaotlus nr 18 035 560

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 7. veebruari 2020. aasta otsus asjas R 2446/2019-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada vaidlustatud otsus;

— jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja hageja kohtukulud.

Väited
—

tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 19. märtsi 2020. aasta otsus ühtsesse kriisilahendusfondi 2016. aasta eest tehtavate Banco Cooperativo Español, S.A., Hypo Vorarlberg Bank AG (varem Vorarlberger Landes- und Hypothekenbank AG) ja Portigon AG ex-ante-osamaksete arvutamise kohta (SRB/ES/2020/16) („Decision of the Single Resolution Board of 19 March 2020 on the calculation of the 2016 ex-ante contributions due by Banco Cooperativo Español S.A., Hypo Vorarlberg Bank AG (formerly: Vorarl-berger Landes- und Hypothekenbank AG), and Portigon AG to the Single Resolution Fund [SRB/ES/2020/16]“) ja selle lisad vähemalt osas, milles see otsus koos lisadega puudutab hageja makstavat osamakset, ning
9.

Üheksas väide: kui Üldkohus peaks leidma, et komisjonil oli õigus vaidlustatud määruse vastuvõtmisel klassifitseerimise tingimused või klassifitseerimise eseme ise määratleda, või et tal ei olnud võimalik viia läbi mõjuhindamist või lähtuda proportsionaalsusest, on määruse nr 1272/2008 artikli 37 lõige 5, artikli 53 lõige 1 ja artikkel 53a vastuolus ELTL artikli 290 lõigetega 1 ja 2. Sellisel juhul oleks alusaktile (määrusele nr 1272/2008) viitamine vaidlustatud aktis nimelt vastuolus ELTL artikliga 290.
1.

Esimene väide, et on rikutud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punkti b ja artiklit 17, mis on seotud eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitsega.
2.

Teine väide, et käesolevas asjas on tehtud hindamisviga ja kuritarvitatud võimu. Hageja on seisukohal, et arvestades esitatud andmeid, oleks nõukogu pidanud tuvastama, et kriminaalmenetluseks puudub piisav faktiline alus. Hageja toob esile ka oma põhiõiguste arvuka rikkumise, millest nõukogu ei ole järeldusi teinud.
—

Seoses sellega väidab hageja, et konkursikomisjon on kohustatud tagama, et ta hindab kõiki kandidaate võrdsete ja objektiivsete tingimuste alusel, ning et hindamiskriteeriumid on ühtsed ja neid kohaldatakse järjepidevalt kõikidele kandidaatidele. Kaldudes aga kõrvale konkursiteatest, ei taganud konkursikomisjon objektiivsust ja erapooletust konkreetsete tingimuste hindamise puhul, mille ta viis läbi väljaspool konkursi lex specialis’t.
2.

Teine väide, et puudus õiguslik alus, et kohaldada finantskorrektsiooni kulutuste osas, mis olid tehtud 24 kuud enne esimestest kontrollidest teatamist; et rikuti määruse (EL) nr 1306/2013 (3) artikli 52 lõiget 4 ning et komisjon ületas oma ratione temporis pädevust, kui ta kohaldas vaidlusaluseid finantskorrektsioone.
1.

Esimene väide, et rikutud on õigust heale haldusele — Hagi põhjendamisel väidab hageja muu hulgas, et kui nõukogu võttis 4. märtsil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/354, ei tegutsenud ta nõutava hoolsusega, kuna enne vaidlustatud otsuse tegemist ei analüüsinud ta hageja esitatud selgitusi ega tõendeid, mis on viimase jaoks soodsad, ning nõukogu tugines üksnes Ukraina riigiprokuröri lühikesele ettekandele ega nõudnud täiendavat teavet Ukrainas toimuva uurimise käigu kohta.
1.

Esimene väide, et rikutud on õigust heale haldusele — Hagi põhjendamisel väidab hageja muu hulgas, et kui nõukogu võttis 4. märtsil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/354 (3), ei tegutsenud ta nõutava hoolsusega, kuna enne vaidlustatud otsuse tegemist ei analüüsinud ta hageja esitatud selgitusi ega tõendeid, mis on viimase jaoks soodsad, ning nõukogu tugines üksnes Ukraina riigiprokuröri lühikesele ettekandele ega nõudnud täiendavat teavet Ukrainas toimuva uurimise käigu kohta.
1.

Esimene väide, et komisjon kohaldas selgelt valesti õigusnorme ja tegi ilmse hindamisvea asjaolude puhul ning kasutas circulus in probando, sest ta tuvastas esiteks, et hagejad loobusid korduvalt tegelikust koostööst komisjoniga ja kohaldas seetõttu alusmääruse (2) artikli 17 lõiget 4, ja teiseks, et hagejad taotlesid individuaalset dumpingumarginaali, selle asemel, et olla valimisse kaasatud eksportiv müüja alusmääruse artikli 17 lõigete 1 ja 2 järgi, rikkudes sellega alusmääruse artiklit 6, ning kolmandaks määras hagejatele tasakaalustava karistava jääktollimaksu maksimummääras, mis on ette nähtud pooltele, kes ei tee koostööd või kes endast teada ei anna, millega ta rikkus alusmääruse artikleid 2, 3 ja artikli 9 lõiget 4 ning õiguspärase ootuse, hea halduse, diskrimineerimise keelu ja proportsionaalsuse põhimõtteid.
—

mõista kostjalt välja hüvitis hagejale tekitatud mittevaralise kahju eest, mille suurus on ex æquo et bono hinnatuna 5 000 eurot;
2.

Teise väite kohaselt on rikutud personalieeskirjade artiklit 85, õiguskindluse põhimõtet ja hoolitsemiskohustust. Hagejad väidavad, et neil ei olnud võimalik ette näha, et paranduskoefitsient, mida nende töötasule arvestusperioodil tagasiulatuvalt kohaldati, märkimisväärselt väheneb. Nad leiavad, et kuna personalieeskirjade artiklis 85 sätestatud tingimused ei ole täidetud, ei tohi komisjon neilt nõuda mitme kuu töötasu tagasimaksmist põhjusel, et paranduskoefitsienti on tagasiulatuvalt muudetud.
2.

Teine väide, et on rikutud omandiõigust, kuna puudusid selged hindamiskriteeriumid, et määrata Banco Populari kriisilahendus, samas kui kohaldati tagasiulatuvalt uusi kriteeriume, mis olid heaks kiidetud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/344, (1) mis jõustus alles 29. märtsil 2018, ehk kaheksa kuud pärast Banco Populari kriisilahendust.
C 247/34

ET

26. mail 2020 esitatud hagi – Calatrava Real State 2015 versus JUR

(Kohtuasi T-307/20)

(2020/C 247/46)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Calatrava Real State 2015, SL (Madrid, Hispaania) (esindajad: advokaadid P. Rubio Escobar, R. Ruíz de la Torre Esporrín ja B. Fernández García)

Kostja: Ühtne Kriisilahendusnõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada Ühtse Kriisilahendusnõukogu 17. märtsi 2020. aasta otsus (SRB/EES/2020/52), mis käsitles Banco Popular Español, S.A aktsionäridele ja võlausaldajatele võimalikku hüvitise maksmist.

— mõista kohtukulud välja kostjalt ja menetlusse astujatelt, kes täielikult või osaliselt kostja nõudeid toetasid.

Väited ja peamised argumendid

Väited ja peamised argumendid on samad, mis esitati kohtuasjades T-302/20, Del Valle Ruiz jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu ja T-303/20, Arias Mosquera jt vs. Ühtne Kriisilahendusnõukogu.
2.

Teine väide, et hindamisaruanne nr 3 on õigusvastane, kuna Deloitte’i kasutatud analüüsi metodoloogia on vigane, mistõttu tehtud järeldused on samuti väärad ja sellega kaasnevad väga kahjulikud tagajärjed hagejale, kellelt võetakse alusetult ja ebaõiglaselt hüvitis, millele tal õigus oli.
7.

Seitsmes väide, et rikuti personalieeskirjade IX lisa artiklit 10, õiguskindluse ja proportsionaalsuse põhimõtet ning õiguspärast ootust, ja tehti ilmne hindamisviga, kuna karistus ei ole süüks pandud asjaoludega kooskõlas. Hageja kinnitab sellega seoses, et ametisse nimetava asutuse määratud karistus on ilmselgelt ebaproportsionaalne. Tema sõnul on talle süüks pandud asjaolud väga suhtelise tähtsusega, kuna vaidlusalune summa on 2000 eurot. Lisaks on need asjaolud väga ammused. Määratud karistus viib aga selleni, et hageja perekonnalt võetakse kõik vahendid ja igasugune ravikindlustus, mis on ilmselgelt ebaproportsionaalne.
—

sellest tulenevalt tuvastada, et maksed, mida esimene hageja on teinud komisjonile ajavahemikus 29. juunist 2011 kuni 16. juunini 2015 summas 16 400 000 eurot koos kogunenud tasandusintressiga 1 420 610 eurot ehk kokku 17 820 610 eurot, tuleb võtta arvesse Üldkohtu kohtuotsusega Westfälische Drahtindustrie jt vs. komisjon (T-393/10, EU:T:2015:515) alates 15. juulist 2015 määratud trahvi tasumisena ning et koos 17. oktoobril 2019 tehtud maksega summas 18 149 636,24 eurot on see trahv praeguseks täies ulatuses tasutud;
2.

Abitaotluse rahuldamata jätmise otsuse kohta esitab hageja viis väidet: — Esimene väide, et on rikutud abistamiskohustust; — Teine väide, et on rikutud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artiklit 12a; — Kolmas väide, et personalieeskirjade artiklit 12a on valesti tõlgendatud ja on rikutud õigusnormi; — Neljas väide, et on rikutud õigust olla tõhusalt ära kuulatud; — Viies väide, et analüüsimiseks esitatud asjaolude hindamisel on tehtud viga.
C 240/30

ET

27. mail 2020 esitatud hagi – Energie Verbund Dresden versus komisjon

(Kohtuasi T-317/20)

(2020/C 240/38)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Energie Verbund Dresden GmbH (Dresden, Saksamaa) (esindajad: advokaadid I. Zenke ja T. Heymann)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada kostja 26. veebruari 2019. aasta otsus, millega tunnistatakse koondumine „RWE/E.ON Assets“ siseturuga kokkusobivaks, juhtum M.8871 (ELT 2020, C 111, lk 1);

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud kolm väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased nendega, mis esitatud kohtuasjas T-312/20: EVH vs. komisjon.
C 240/31

ET

27. mail 2020 esitatud hagi – eins energie in sachsen versus komisjon

(Kohtuasi T-318/20)

(2020/C 240/39)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: eins energie in sachsen GmbH & Co. KG (Chemnitz, Saksamaa) (esindajad: advokaadid I. Zenke ja T. Heymann)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada kostja 26. veebruari 2019. aasta otsus, millega tunnistatakse koondumine „RWE/E.ON Assets“ siseturuga kokkusobivaks, juhtum M.8871 (ELT 2020, C 111, lk 1);

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud kolm väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased nendega, mis esitatud kohtuasjas T-312/20: EVH vs. komisjon.
C 240/31

ET

27. mail 2020 esitatud hagi – GGEW versus komisjon

(Kohtuasi T-319/20)

(2020/C 240/40)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: GGEW, Gruppen-Gas- und Elektrizitätswerk Bergstraße AG (Bensheim, Saksamaa) (esindaja: advokaadid I. Zenke ja T. Heymann)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

— tühistada kostja 26. veebruari 2019. aasta otsus, millega tunnistatakse koondumine „RWE/E.ON Assets“ siseturuga kokkusobivaks, juhtum M.8871 (ELT 2020, C 111, lk 1);

— mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks on esitatud kolm väidet, mis on sisuliselt identsed või sarnased nendega, mis esitatud kohtuasjas T-312/20: EVH vs. komisjon.