Kuigi kõikidele hilisematele rahaliste vahendite külmutamise otsustele peab põhimõtteliselt eelnema teatamine uutest süüks pandud asjaoludest ja ärakuulamine, ei ole see nii juhul, kui rahaliste vahendite külmutamist puudutava hilisema otsuse põhjendused on olulises osas samad kui need, millele on tuginetud mõne varasema otsuse tegemisel. Sel juhul võib piirduda lihtsalt nende äramärkimisega.

Sellise otsuse puhul, millega jäetakse isiku nimi nende isikute loetelusse, kellele kohaldatakse piiravaid meetmeid, erinevalt esialgsest loetelusse kandmise otsusest, peab liidu pädev asutus reeglina tegema puudutatud isikule enne selle otsuse vastuvõtmist teatavaks asjaolud, mis on tema käsutuses selle otsuse põhjendamiseks, selleks et see isik saaks oma õigusi kaitsta.

Puudutatud isikule etteheidetu üksikasjalik teatavakstegemine võib siiski mitte ainult kahjustada ülekaalukaid üldise huvi kaalutlusi, mis puudutavad liidu ja liikmesriikide turvalisust või nende rahvusvahelisi suhteid, vaid ka kõnealuste isikute ja üksuste seaduslikke huvisid, kuna see võib oluliselt kahjustada nende mainet, nii et tuleb erandlikult tõdeda, et rahaliste vahendite külmutamise otsuse versioon, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, peab sisaldama ainult resolutsiooni ning selliseid üldist laadi põhjendusi, samas kui on selge, et selle otsuse spetsiifilised ja konkreetsed põhjendused tuleb formaalselt esitada ja puudutatud isikutele teatavaks teha muul asjakohasel viisil.

Mis puutub spetsiifilisse konteksti, milles isiku nimi kanti vaidlustatud otsustele lisatud loeteludesse, siis piiravaid meetmeid kohaldava akti põhjendamise kohustuse nõuetekohaseks täitmiseks peab nõukogu mainima neid faktilisi ja õiguslikke asjaolusid, millest sõltub meetme õiguslik põhjendatus, ning kaalutlusi, mille tõttu ta need meetmed on võtnud. Sellest järeldub, et niisuguse õigusakti põhjendus ei või põhimõtteliselt piirduda üksnes selle õigusakti kohaldamise õiguslike tingimustega, vaid ära peavad olema näidatud ka spetsiifilised ja konkreetsed põhjused, millest lähtudes nõukogu on oma kaalutlusõigust kasutades asunud seisukohale, et huvitatud isiku suhtes tuleb selliseid meetmeid kohaldada.

Omandiõigus kuulub liidu õiguse üldpõhimõtete hulka ning see on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 17.

Siiski ei kehti põhiõiguste hartas kehtestatud põhiõiguste suhtes liidu õiguses absoluutne kaitse, vaid neid tuleb arvesse võtta vastavalt neil ühiskonnas olevale ülesandele. Järelikult saab nende õiguste kasutamist piirata, tingimusel et piirangud vastavad tegelikult liidu taotletavatele üldise huvi eesmärkidele ega kujuta taotletavat eesmärki silmas pidades endast ülemäärast ja lubamatut sekkumist, mis kahjustaks tagatud õiguste põhisisu.

Seoses sellega on Süüria režiimi rahaliselt toetava isiku vastu piiravate meetmete võtmine adekvaatne, kuna see teenib üldise huvi eesmärki, mis on esmatähtis nii rahvusvahelise üldsuse kui ka tsiviilelanikkonna kaitse seisukohast. Nimelt ei saa selliste isikute, kelle kohta on kindlaks tehtud, et nad on seotud Süüria režiimi toetamisega, rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist ning keeldu neid liidu territooriumile lubamast lugeda sellisena ebaadekvaatseks.

Seejärel on piiravad meetmed vajalikud, kuna alternatiivsed ja vähem piiravad meetmed, nagu näiteks eelneva loa kord või kohustus õigustada a posteriori ülekantud vahendite kasutamist, ei võimalda sama tõhusalt saavutada taotletavat eesmärki, mis seisneb võitluses Süüria režiimi rahastamisega, arvestades eeskätt võimalust kehtestatud piirangutest kõrvale hiilida.

Lisaks näevad aktid, millega puudutatud isiku nimi kantakse nende isikute loetelusse, kellele kohaldatakse Süüria suhtes kehtestatud piiravaid meetmeid või millega tema nimi jäetakse neisse loeteludesse, ette võimaluse lubada kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajaduste rahuldamiseks või teatud kohustuste täitmiseks, anda eriluba, mille alusel on võimalik rahalised vahendid, muud finantsvarad või muud majandusressursid vabastada ning vaadata loetelusse kandmine korrapäraselt üle, selleks et veenduda, et nende isikute ja üksuste, kes ei vasta enam vaidlusalustesse loeteludesse jätmise kriteeriumidele, nimed neist kustutataks.

Viimaks näevad nimetatud aktid samuti ette, et liikmesriigi pädev asutus võib lubada isikul oma territooriumile siseneda muu hulgas seoses kiireloomuliste humanitaarvajadustega.

Sellest järeldub, et arvestades Süüria tsiviilelanike kaitse ülimat olulisust ja vaidlustatud otsustes ette nähtud erandeid, ei ole hageja omandiõigusele ja eraelu austamisele vaidlustatud otsustega kehtestatud piirangud taotletava eesmärgiga ebaproportsionaalsed.

(vt punktid 97–100 ja 102–104)