13

Neil asjaoludel otsustas Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused: „Ümberpakendatud tooted 1. Kui paralleelimportija müüb ühes liikmesriigis teisest liikmesriigist imporditud ravimit, mis on algupärases sisepakendis, kuid uues välispakendis, millele on trükitud kiri importiva liikmesriigi keeles („ümberpakendatud toode”), siis: a) kas importija on kohustatud tõendama, et uus pakend vastab kõigile Euroopa Kohtu 11. juuli 1996. aasta otsuses liidetud kohtuasjades C-247/93, C-429/93 ja C-436/93: Bristol-Myers Squibb [jt] [(EKL 1996, lk I-3457)] ette nähtud tingimustele, või peab kaubamärgi omanik tõendama, et neid tingimusi ei ole täidetud, või on tõendamiskoormis erinevate tingimuste puhul erinev, ning kui jah, siis mil viisil? b) kas Euroopa Kohtu eespool viidatud 11. juuli 1996. aasta otsuses kohtuasjas Bristol-Myers Squibb [jt] ette nähtud esimene tingimus, nagu seda on tõlgendatud Euroopa Kohtu 12. oktoobri 1999. aasta otsuses kohtuasjas C-379/97: […] Upjohn […] [(EKL 1999, lk I-6927)] ning Euroopa Kohtu eespool viidatud 23. aprilli 2002. aasta otsuses [Boehringer Ingelheim jt], nimelt et tuleb tõendada, et toote ümberpakendamine on vajalik selleks, et toote tegelik turulepääs ei oleks takistatud, kehtib üksnes välispakendi vahetamise teel ümberpakendamise kohta (nagu on sedastanud [Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni] kohus kohtuasjas E-3/02: Paranova vs. Merck) või kehtib see ka välispakendi vahetamise teel ümberpakendamise spetsiifilise viisi ja stiili suhtes, mida importija kasutas, ning kui jah, siis kuidas? c) kas eespool viidatud kohtuasjas [Bristol-Myers Squibb jt] ette nähtud neljandat tingimust, nimelt seda, mille kohaselt ümberpakendatud toote esitus ei või olla selline, mis võib kahjustada kaubamärgi või kaubamärgi omaniku mainet, rikutakse üksnes juhul, kui pakend on katkine, halva kvaliteediga või määrdunud, või laieneb see tingimus kõigele, mis kahjustab kaubamärgi mainet? d) kui vastus küsimusele 1c on selline, et neljanda tingimuse rikkumisega on tegemist kõige sellise puhul, mis kahjustab kaubamärgi mainet ja kui kas i) kaubamärki ei ole uuele väliskarbile märgitud (de-branding) või ii) paralleelimportija märgib karbile kas oma logo või kasutab oma kujundust (house-style) või kasutab paljude erinevate toodete jaoks mõeldud oma kujundust (co-branding), siis kas sellise karpide kujundamisega kahjustatakse kaubamärgi mainet või kas sel juhul on tegemist faktiküsimusega, mida hindab siseriiklik kohus? e) kui vastus küsimusele 1d on selline, et tegemist on faktiküsimusega, siis kellel lasub tõendamiskoormis? Uue sildiga varustatud tooted 2. Kui paralleelimportija turustab ühes liikmesriigis teisest liikmesriigist imporditud ravimit selle algupärases sise- ja välispakendis, millele ta on kinnitanud importiva liikmesriigi keeles trükitud täiendava sildi („uue sildiga varustatud toode”): a) siis kas eespool viidatud kohtuasjas [Bristol-Myers Squibb jt] kehtestatud viis tingimust üldse kohalduvad? b) kui vastus küsimusele 2a on jaatav, siis kas importija peab tõendama, et ümberpakendamine uue sildiga varustamise teel vastab kõigile eespool viidatud kohtuasjas Bristol-Myers Squibb [jt] kehtestatud tingimustele või peab kaubamärgi omanik tõendama, et neid tingimusi ei ole täidetud, või on tõendamiskoormis erinevate tingimuste puhul erinev? c) kui vastus küsimusele 2a on jaatav, siis kas eespool viidatud kohtuasjas Bristol-Myers Squibb [jt] ette nähtud esimene tingimus, nagu seda on tõlgendatud eespool viidatud kohtuasjades […] Upjohn […] ja [Boehringer Ingelheim jt], nimelt et tuleb tõendada, et toote ümberpakendamine on vajalik selleks, et toote tegelik turulepääs ei oleks takistatud, kehtib üksnes uue sildiga varustamise fakti suhtes või kehtib see ka selle spetsiifilise viisi ja stiili suhtes, mida paralleelimportija selleks kasutas? d) kui vastus küsimusele 2a on jaatav, siis kas eespool viidatud kohtuasjas [Bristol-Myers Squibb jt] ette nähtud neljandat tingimust, mille kohaselt ümberpakendatud toote esitus ei või olla selline, mis võib kahjustada kaubamärgi või kaubamärgi omaniku mainet, rikutakse ainult juhul, kui pakend on katkine, halva kvaliteediga või määrdunud, või laieneb see tingimus kõigele, mis kahjustab kaubamärgi mainet? e) kui vastus küsimusele 2a on jaatav ning küsimusele 2d antud vastuse kohaselt rikutakse neljandat tingimust kõigega, mis kahjustab kaubamärgi mainet, siis kas kaubamärgi mainet kahjustab see, kui i) lisasilt on paigutatud nii, et see varjab kas täielikult või osaliselt ühe omaniku kaubamärkidest või ii) lisasildil ei ole mainitud, et kõnealune kaubamärk kuulub selle kaubamärgi omanikule või iii) paralleelimportija nimi on trükitud suurtähtedega? Teade 3. Kui paralleelimportija ei ole ümberpakendatud toote kohta teadet edastanud, nagu nõuab eespool viidatud kohtuasjas Bristol-Myers Squibb [jt] ette nähtud viies tingimus, ning on järelikult üksnes sel põhjusel omaniku kaubamärgiõigusi rikkunud, siis: a) kas iga järgnev selle toote importimise juhtum on rikkumine või rikub importija kaubamärgiõigusi vaid hetkeni, mil nende omanik saab tootest teadlikuks ning kohaldatav etteteatamistähtaeg on lõppenud? b) kas kaubamärgi omanik võib importija poolt toime pandud rikkumisjuhtumite korral nõuda rahalist hüvitist (s.t. kahju hüvitamist või rikkumisega saadud kasu üleandmist) samal alusel kui võltsitud kaupade puhul? c) kas importija poolt kaubamärgi omanikule selliste rikkumisjuhtumite korral rahalise hüvitise maksmise suhtes kehtib proportsionaalsuse põhimõte? d) kui ei, siis mille alusel tuleks selline hüvitis kindlaks määrata, arvestades, et kõnealuseid tooteid viis [Euroopa Majanduspiirkonnas] turule kaubamärgi omanik või tehti seda tema nõusolekul?”