Väited ja peamised argumendid
Hage ja toob oma hagi toetuseks välja ühe väite.
Väide: Rikutud on määr use (EÜ) nr 1924/2006 (1) artikli 13 lõiget 3
Hage ja leiab, et komisjoni tegevusetus rikub määr use (EÜ) nr 1924/2006 artikli 13 lõiget 3, milles on ette nähtud kindel 
rakend amistähtaeg, st 31. jaanuar 2010. Hage ja väidab, et komisjon on seda tähtaeg a ignoreer inud. Hageja väidab veel, et 
komisjonil ei ole õigust peatada määramata ajaks taimede kohta käivate tervisealaste väidet e teaduslikku hindamist. Kostja 
tegevusetus loob hageja arvates aluse õiguse killustumiseks kogu liidus ja on vastuolus määr use põhieesmärgig a, milleks on 
ühtlustatud eeskir jade loomine terves liidus. 
(1) Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 20. detsembr i 2006. aasta määr us (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitata vate toitumis- ja 
tervisealaste väidete kohta (ELT L 404, lk 9).
20. augustil 2014 esitatud hagi – Beul versus parlament ja nõuk ogu
(Kohtu asi T-640/14)
(2014/C 409/71)
Kohtumenetluse keel: saksa
Pooled
Hage ja: Carst en René Beul (Neuwied, Saksamaa) (esindajad: advok aadid H. Pott ja T. Eckhold )
Kostjad: Euroopa Liidu Nõuk ogu ja Euroopa Parlament
Nõuded
Hage ja palub Üldk ohtul:
— tühistada Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 16. aprilli 2014. aasta määr us (EL) nr 537/2014, mis käsitleb avaliku huvi 
üksuste kohustusliku auditi erinõudeid ning milleg a tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2005/909/EÜ.
Väited ja peamised argumendid
Oma hagi põhjenduseks esitab hageja peamiselt järgmised väited.
Esiteks väitab hageja, et määr usel (EL) nr 537/2014 (1) puudub õiguslik alus.
Lisak s sellele leiab hageja, et määr use nr 537/2014 sätted riivavad lubamatult kutsevabadust, mis on tagatud ELL artikli 6 
lõike 1 kohaselt koosto imes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 15. Hageja väidab, et kutsevabaduse riive ei ole 
põhjendatud eelkõige propor tsionaalsuse puudumise tõttu. Hage ja väidab ka, et rikutud on subsidiaarsuse põhimõtet. 
(1) Euroopa Parlamendi ja nõuk ogu 16. aprilli 2014. aasta määr us (EL) nr 537/2014, mis käsitleb avaliku huvi üksuste kohustusliku 
auditi erinõudeid ning millega tunnistatakse keht etuk s komisjoni otsus 2005/909/EÜ (ELT L 158 lk 77).
15. septembr il 2014 esita tud hagi – Trioplast Indus trier versus komisjon
(Kohtu asi T-669/14)
(2014/C 409/72)
Kohtumenetluse keel: inglise
Pooled
Hage ja: Trioplast Industr ier AB (Smålandsste nar, Rootsi) (esindaja : advok aat T. Pettersson)
Kostja: Euroopa KomisjonC 409/50 ET Euroopa Liidu Teata ja 17.11.2014
Nõuded
Hage ja palub Üldk ohtul:
1) Tühistamine
a) Tühistada Euroopa Komisjoni 3. juuli 2014. aasta kiri juhtumis COMP/38354 – Tööstuslikud kotid – Trioplast 
Industr ier AB.
b) Tühistada komisjoni kirjas hagejale määratud viivisintressid summas 674 033,32 eurot või vähendada neid.
c) Kohustada komisjoni hüvitama hagejale 4 686,64 euro suur une kulu, mis tekkis viivisintressi tasumise kohta garantii 
andmisest.
2) Teise võimalusena kahju hüvitamine ELTL artikli 340 teise lõigu alusel liidu õiguse rikkumise eest, mida on kirjeldatud 
hagiava lduses, nimelt:
a) viivisintresside summas tervikuna või osaliselt, ja
b) 4 686,64 euro suur uses summas, mis tekkis viivisintressi tasumise kohta garantii andmisest.
3) Kahju hüvitamine ELTL artikli 340 teise lõigu alusel liidu õiguse rikkumise eest, mis on seotud perioodiga , mille vältel 
komisjon ei vabastanud või vähendanud pang agaranti id pärast Üldk ohtu otsust kohtuasjas T-40/06, garantii andmise 
kulude osas kogusummas 22 783,90 eurot või osas sellest.
4) Intress mis tahes summade pealt, mida loetak se võlgnetava ks.
5) Mõista kohtukulud välja komisjonilt.
Väited ja peamised argumendid
Hagi põhjendusek s esitab hageja kuus väidet.
1. Esimene väide, mille kohaselt komisjoni kirjal puudub õiguslik alus.
— Komisjoni 30. novembr i 2005. aasta otsus, muudetud komisjoni 7. detsembr i 2005. aasta otsusega , juhtumis 
COMP/38354 – Tööstuslikud kotid – Trioplast Industr ier AB (edaspidi „2005. aasta otsus”) ei olnud kunagi kehtiv 
õiguslik alus hageja vastu seoses korraldusega tasuda viivisintresse, kuna selles ei olnud märgitud täpset ja 
tingimust eta trahvisummat, mida hageja pidi tasuma. Lisak s tühistas Üldk ohus selle otsuse oma 13. sept embr i 
2010. aasta otsuses kohtuasjas T-40/06: Trioplast Industr ier AB vs. komisjon (edaspidi „2010. aasta kohtuotsus”) 
hagejale trahvi määramise osas.
2. Teine väide, mille kohaselt on rikutud olulisi menetlusnor me ja puudub pädevus.
— Komisjoni kiri on otsus, mille on õigusvastaselt teinud komisjoni eelar ve peadirektoraadi ametnik, kellel puudus 
pädevus komisjonile sellise otsuse tegemiseg a kohustusi võtta. Komisjoni kirja ei saa luge da pelg alt eelneva otsuse 
rakendamiseks ja seeg a täiendavaks haldusmeetmeks. Vastupidi, kuna ei 2005. aasta otsus ega 2010. aasta 
kohtuotsus ei märkinud summat, mida hageja peab tasuma, siis on komisjoni kiri see otsus, milleg a trahvi summa 
kindlaks määratakse. Et selline otsus olek s siduv , saab seda aga teha üksnes komisjoni liikmet e kolleegium.
3. Kolmas väide, mille kohaselt on rikutud õiguskindluse põhimõtet ja karistuse individuaalsuse põhimõtet.
— Kohustades hagejat tasuma vaidlustatud intressi, on komisjon tegelikult karistanud hagejat oluk orra eest, mille on 
komisjon tekitanud õiguskindluse ja karistust e individuaalsuse põhimõtt eid rikkudes. Komisjon ei ole veel seda 
rikkumist heastanud.17.11.2014 ET Euroopa Liidu Teata ja C 409/51
4. Nelja väide, mille kohaselt on rikutud ELTL artiklit 266.
— Komisjon on rikkunud ELTL artiklit 266, kuna ta ei ole tegutsenud vastavalt 2010.aasta kohtuotsusele. Komisjoni 
kiri on tõendik s komisjoni lõplikust otsusest mitte teha uut ametlikku otsust, kus täpsustatakse konkreetne summa, 
mida hageja peab tasuma, ehkki komisjonil oli see kohustus 2010. aasta kohtuotsuse alusel. Kiri on seega lõplik ja 
viimane deklaratsioon, mis näitab, et komisjon ei täida ELTL artikli 266 järgseid kohustusi.
5. Viies väide, mille kohaselt on rikutud propor tsionaalsuse põhimõtet.
— Komisjon ei järginud propor tsionaalsuse põhimõtet, kui ta kohustas hagejat maks ma viivisintressi trahvi pealt, mille 
summa ei olnud kunagi selge ja mis oli tervikuna tühistatud, ilma et komisjon olek s teinud uut lõplikku otsust selle 
kohta, millises summas peab hageja trahvi maks ma. Nende eeskir jade eesmärgid, mis annavad teistes juhtumite s 
komisjonile õiguse nõuda viivisintressi, ei ole siinses asjas täidetud. Teise võimalusena on igal juhul 
ebapropor tsionaalne kehtestada trahvilaadne viivisintress, kuna hagejal ei võimaldatud vältida selle kulu tekkimist 
komisjoni enda tegevuse tõttu.
6. Kuues väide, mille kohaselt on komisjon õigusnor mi rikkunud, kuna ta keeldus vabastamast hageja pangag arantiid 
2010. aasta kohtuotsuse järel.
— Kõnealuses kohtuotsuses tühistas Üldk ohus 2005. aasta otsuse, mis algselt määras trahvide maksmis e, mistõttu 
komisjonil ei olnud mingit õiguslikku nõuet hageja vastu kuni uue otsuse vastuvõtmiseni. Keeldudes 2010. aasta 
kohtuotsuse järel pangag arantiid vabastamast, rikkus komisjon seda kohtuotsust. Nimetatud õigusnor mi rikkumine 
põhjustas vahetult hagejale täiendava id kulusid pangag arantii säilitamise osas. Teise võimalusena oleks komisjon 
vähemalt pidanud vähendama pangag arantii summat kohe pärast kohtuotsuse tegemist kuni maksimaalse summani, 
mille üldk ohus oli keht estanud.
22. septembr il 2014 esitatud hagi – Itaalia versus komisjon
(Kohtu asi T-673/14)
(2014/C 409/73)
Kohtumenetluse keel: itaalia
Pooled
Hage ja: Itaalia Vabar iik (esindajad: avvocato dello Stato A. De Stefano ja G. Palmier i)
Kostja: Euroopa Komisjon
Nõuded
Hage ja palub Üldk ohtul:
— tühistada vaidlustatud otsus ja
— mõista kohtukulud välja komisjonilt.
Väited ja peamised argumendid
Itaalia valitsus vaidlustab Euroopa Liidu Kohtus Euroopa Komisjoni 9. juuli 2014. aasta otsuse C (2014) 4537 final, mis 
tehti teatavaks 10. juulil 2014 ning mis käsitleb äriühingu Airport Handling S.p.A . asutamist äriühingu SEA S.p.A. poolt.
Selle otsusega algatas Euroopa Komisjon ametliku uurimismenetluse Itaalia Vabar iigi suht es, võttes esialgse seisuk oha, et:
— äriühingu Airport Handling S.p.A . asutamine SEA S.p.A: poolt ning selle kapitali 25 miljoni euro suur use sissemakse 
tegemine kujutab endast sisetur uga kokkusobimatut riigiabi;C 409/52 ET Euroopa Liidu Teata ja 17.11.2014