Keywords

Summary



Keywords

1. Konkurents – Liidu eeskirjad – Esemeline kohaldamisala – Kollektiivlepingud, millega taotletakse sotsiaalpoliitiliste eesmärkide saavutamist – Niisuguse kollektiivlepingu lisa, millega luuakse tervishoiukulude täiendava hüvitamise skeem – Ametiasutuste otsus, millega muudetakse selle skeemiga liitumine kohustuslikuks – Väljajätmine

(ELL artikli 4 lõige 3, ELTL artikli 101 lõige 1)

2. Konkurents – Liidu eeskirjad – Ettevõtja – Mõiste – Tervishoiukulude täiendava hüvitamise skeemi haldamise eest vastutav asutus – Hõlmamine – Tingimused

(ELTL artiklid 101 ja 102)

3. Konkurents – Riigi osalusega äriühingud ja ettevõtjad, kellele liikmesriigid annavad eri- või ainuõigused – Üldise majandushuvi teenuste osutamiseks volitatud ettevõtjad – Tervishoiukulude täiendava hüvitamise skeemi haldamise eest vastutav asutus – Asjaomase tegevusvaldkonna ettevõtjate kohustus skeemiga liituda ilma vabastuse võimaluseta – Lubatavus

(ELTL artiklid 102 ja 106)

Summary

1. Oma laadi ja eseme tõttu ei kuulu ELTL artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse kokkulepe, mis sõlmiti kollektiivlepingu lisana ning mis on seega konkreetse tegevusvaldkonna tööandjaid ja töötajaid esindavate organisatsioonide kollektiivsete läbirääkimiste tulemus, ja millega luuakse selles sektoris tervishoiukulude täiendava hüvitamise skeem, mis aitab kaasa töötajate töötingimuste parandamisele mitte ainult nii, et tagab neile vajalikud vahendid haiguse, tööõnnetuste, kutsehaiguste ning raseduse ja sünnitusega seotud kulude tasumiseks, vaid ka nii, et vähendab kulutusi, mis kollektiivlepingu puudumisel oleksid jäänud töötajate endi kanda. Seda järeldust ei mõjuta asjaolu, et niisuguse kokkuleppega liitumine on kohustuslik liikmesriigi asjaomase sektori kõigile ettevõtjatele, ilma et liitumisest oleks võimalik vabastust saada.

Kuna niisugune kokkulepe ei kuulu ELTL artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse, siis võivad ametiasutused selle kohustuslikuks muuta isikutele, kes ei ole sellega formaalselt seotud.

Järelikult tuleb ELTL artiklit 101 koosmõjus ELL artikli 4 lõikega 3 tõlgendada nii, et see ei keela teha ametiasutustel otsust, millega muudetakse konkreetse sektori tööandjaid ja töötajaid esindavate organisatsioonide taotlusel kohustuslikuks kollektiivsete läbirääkimiste tulemusena sündinud kokkulepe, millega nähakse ette kõikide selle sektori ettevõtjate liitumine ilma vabastuse võimaluseta tervishoiukulude täiendava hüvitamise skeemiga.

(vt punktid 31–33, 36, 38, 39 ja resolutsiooni punkt 1)

2. Liidu konkurentsiõiguse kontekstis hõlmab mõiste „ettevõtja” mis tahes majandustegevusega tegelevat üksust, sõltumata tema õiguslikust vormist ja rahastamisviisist. Majandustegevus on igasugune tegevus, mis seisneb kaupade või teenuste pakkumises teataval turul.

Kuna tervishoiukulude täiendava hüvitamise skeem näeb ette kohustusliku täiendava sotsiaalkaitse kõigile majandussektori töötajatele, siis taotleb see skeem sotsiaalset eesmärki. Kindlustusskeemi sotsiaalne eesmärk ei ole siiski iseenesest piisav, et välistada asjaomase tegevuse kvalifitseerimist majandustegevuseks. Veel on esiteks vaja, et selle skeemiga rakendatakse solidaarsuse põhimõtet, ja teiseks, et skeem on selle loonud riigi järelevalve all.

Sõltuvalt sellest, millistel asjaoludel asutus tervishoiukulude täiendava hüvitamise skeemi haldamise tagamiseks nimetati, ja läbirääkimisvabadusest tema värbamise üksikasjade osas, võib niisugune asutus, kuigi tal ei ole tulu saamise eesmärki ja kuigi ta tegutseb solidaarsuse põhimõtte alusel, olla kvalifitseeritav majandustegevusega tegelevaks ettevõtjaks, kelle tööturu osapooled valisid finants- ja majanduslikel kaalutlustel muude ettevõtjate seast, kellega ta konkureerib tema pakutavate kindlustusteenuste turul.

(vt punktid 41, 42, 44–46, 64 ja 65)

3. Kui tegevust, mis seisneb tervishoiukulude täiendava hüvitamise skeemi haldamises, tuleb pidada majanduslikuks, ei keela ELTL artiklid 102 ja 106 ametiasutustel anda kindlustusasutusele ainuõigust hallata seda skeemi, ilma igasuguse võimaluseta, et mõni selle sektori ettevõtja vabastatakse selle skeemiga liitumisest.

Nimelt võib niisuguse ilma vabastuse võimaluseta liitumiskohustuse kaotamine tuua kaasa selle, et asjaomasel asutusel ei ole võimalik täita talle pandud üldist majandushuvi esindavaid ülesandeid majanduslikult vastuvõetavates tingimustes.

(vt punktid 80, 81 ja resolutsiooni punkt 2)