ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Kohtu (esimene koda) 16. juuli 2020. aasta otsus (Hof van beroep te Antwerpeni eelotsusetaotlus – Belgia) – Belgische Staat, keda esindab Minister van Werk, Economie en Consumenten, kelle valitsemisalas on Buitenlandse handel, ja Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie, Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie versus Movic BV, Events Belgium BV, Leisure Tickets & Activities International BV

(Kohtuasi C-73/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Õigusalane koostöö tsiviilasjades - Määrus (EL) nr 1215/2012 - Artikli 1 lõige 1 - Kohaldamisala - Mõiste „tsiviil- ja kaubandusasjad“ - Nõue ebaausate kaubandustavade lõpetamiseks, mille on esitanud ametiasutus tarbijate huvide kaitseks)

(2020/C 297/14)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hof van beroep te Antwerpen

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitajad: Belgische Staat, keda esindab Minister van Werk, Economie en Consumenten, kelle valitsemisalas on Buitenlandse handel, ja Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie, Directeur-Generaal van de Algemene Directie Controle en Bemiddeling van de FOD Economie, K.M.O., Middenstand en Energie, nüüd Algemene Directie Economische Inspectie

Vastustajad apellatsioonimenetluses: Movic BV, Events Belgium BV, Leisure Tickets & Activities International BV

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määruse (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades artikli 1 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes kasutatud mõiste „tsiviil- ja kaubandusasjad“ alla kuulub nõue, mille liikmesriigi ametiasutused on esitanud teises liikmesriigis asutatud ettevõtjate vastu ja milles need asutused paluvad esimese võimalusena, et tuvastataks rikkumised, mis kujutavad endast väidetavalt ebaseaduslikke ebaausaid kaubandustavasid, ja teha ettekirjutus nende rikkumiste lõpetamiseks, ning täiendavalt, et määrataks avaldamismeetmed ja sunniraha.

(1) ELT C 139, 15.4.2019.
—

esiteks hõlmab selles sättes kasutatud mõiste „avalik-õiguslikud asutused“ selliseid üksusi nagu ülikoolid ja kõrgkoolid ning kaubandus-tööstuskoda, kui need üksused on asutatud konkreetselt üldistes huvides, neil on juriidilise isiku staatus ning neid rahastavad peamiselt riik, territoriaalasutused või muud avalik-õiguslikud asutused või kui nad on nende otsese või kaudse kontrolli all, ilma et selles osas oleks tähtis, et nimetatud üksuste ettepanekul määratud isikud tegutsevad asjaomases ettevõttes tasu saamata, kuna nende määramise ettepanek on tehtud ja nad on määratud kui selle liikmed, ja
Euroopa Kohtu (neljas koda) 10. septembri 2020. aasta otsus (Državna revizijska komisija za revizijo postopkov oddaje javnih naročili eelotsusetaotlus – Sloveenia) – Tax-Fin-Lex d.o.o. versus Ministrstvo za notranje zadeve

(Kohtuasi C-367/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Teenuste hanked - Direktiiv 2014/24/EL - Artikli 2 lõike 1 punkt 5 - Mõiste „riigihankeleping“ - Mõiste „rahaliste huvidega seotud leping“ - Pakkuja pakkumus hinnaga null eurot - Pakkumuse tagasilükkamine - Artikkel 69 - Põhjendamatult madala maksumusega pakkumus)

(2020/C 390/14)

Kohtumenetluse keel: sloveeni

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Državna revizijska komisija za revizijo postopkov oddaje javnih naročil

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Tax-Fin-Lex d.o.o.

Kostja: Ministrstvo za notranje zadeve

menetluses osales: LEXPERA d.o.o.

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta, mida on muudetud komisjoni 18. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2017/2365, artikli 2 lõike 1 punkti 5 tuleb tõlgendada nii, et ainuüksi põhjusel, et pakkumuse maksumus on null eurot, ei ole see säte hankemenetluses pakkuja pakkumuse tagasilükkamiseks õiguslik alus.

(1) ELT C 263, 5.8.2019.
1.

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas, artikli 17 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et maksukohustuslasel on õigus maha arvata sisendkäibemaks kohaliku omavalitsusüksuse jaoks tehtud kohaliku tee laiendamistöödelt, kui seda teed kasutab nii maksukohustuslane oma majandustegevuse raames kui ka üldsus, kui need laiendamistööd ei ületanud seda, mis on maksukohustuslase majandustegevuse jaoks vajalik ja kui nende tööde maksumus sisaldub selle maksukohustuslase järgnevate tehingute maksumuses.
1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 107/2008) artikli 5 lõiget 1, artikli 6 lõikeid 1 ja 2, artikli 10 lõiget 1 ning artikli 28 lõiget 5 tuleb tõlgendada nii, et viimati nimetatud sättes ette nähtud üleminekukorra raames reguleerib selle määruse artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud tervisealaste väidete puhul tõendamiskoormist ja nõutavat tõendatuse taset kõnealune määrus, mille kohaselt peab asjaomane toidukäitleja suutma põhjendada kasutatavaid väiteid üldtunnustatud teaduslike tõenditega. Need väited peavad tuginema objektiivsetele asjaoludele, millel on piisav teaduslik alus.
Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 16. septembri 2020. aasta otsus (Lietuvos vyriausiasis administracinis teismase eelotsusetaotlus – Leedu) – XT versus Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

(Kohtuasi C-312/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Direktiiv 2006/112/EÜ - Ühine käibemaksusüsteem - Artikli 9 lõige 1 - Artikkel 193 - Mõiste „maksukohustuslane“ - Seltsinguleping - Seltsing - Majandustehingu seostamine ühega seltsinglastest - Maksu tasumise eest vastutava isiku kindlaksmääramine)

(2020/C 390/11)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: XT

Vastustaja: Valstybinė mokesčių inspekcija prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 9 lõiget 1 ja artiklit 193 tuleb tõlgendada nii, et füüsiline isik, kes on sõlminud teise füüsilise isikuga seltsingulepingu, millega asutatakse seltsing, mis ei ole juriidiline isik ja mida iseloomustab asjaolu, et esimesena nimetatud isikul on õigus tegutseda kõikide seltsinglaste nimel, kuid kes selle seltsingu majandustegevuse moodustavate tehingute tegemisel tegutseb suhetes kolmandate isikutega üksinda ja enda nimel, teostab majandustegevust iseseisvalt ja teda tuleb seetõttu käsitada direktiivi 2006/112 artikli 9 lõike 1 tähenduses „maksukohustuslasena“, kellel tuleb ainsana tasuda nimetatud direktiivi artikli 193 kohaselt tasumisele kuuluvat käibemaksu, kui ta tegutseb enda eest või teiste eest komisjonärina selle direktiivi artikli 14 lõike 2 punkti c ja artikli 28 tähenduses.

(1) ELT C 220, 1.7.2019.
Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 10. septembri 2020. aasta otsus (Finanzgericht Müncheni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – BMW Bayerische Motorwerke AG versus Hauptzollamt München

(Kohtuasi C-509/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Tolliliit - Liidu tolliseadustik - Määrus (EL) nr 952/2013 - Artikli 71 lõike 1 punkt b - Tolliväärtus - Tarkvaraga varustatud elektroonikatoodete import)

(2020/C 390/18)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht München

Põhikohtuasja pooled

Hageja: BMW Bayerische Motorwerke AG

Kostja: Hauptzollamt München

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, artikli 71 lõike 1 punkti b tuleb tõlgendada nii, et see lubab imporditud kauba tolliväärtuse määramisel lisada selle tehinguväärtusele sellise tarkvara majandusliku väärtuse, mis on Euroopa Liidus välja töötatud ja mille ostja on kolmandas riigis asuvale müüjale tasuta üle andnud.

(1) ELT C 328, 30.9.2019.
2.

18. märtsil 1999 sõlmitud tähtajalist tööd käsitleva raamkokkuleppe klausli 4 lõiget 1, mis on ära toodud nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, lisas, tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus selliste riigisiseste õigusnormide kohaldamine, mille kohaselt võivad ülikooli õppejõududest, kes jätkavad seal töötamist pärast seaduses ette nähtud pensioniikka jõudmist, vaid doktorantide juhendaja staatusega õppejõud säilitada oma korralise õppejõu staatuse, samas kui õppejõud, kellel ei ole doktorantide juhendaja staatust, saavad ülikooliga sõlmida üksnes tähtajalisi töölepinguid, millega kaasneb madalama töötasu maksmise kord võrreldes korraliste õppejõududega, tingimusel et esimese kategooria õppejõud on teise kategooria õppejõududega võrreldavad tähtajatute töölepingutega töötajad ning et eelkõige tasustamist puudutavat erinevat kohtlemist ei õigusta objektiivne põhjus; seda peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta artiklit 4 koostoimes selle määruse artikli 3 lõikega 3 ja artikli 70 lõikega 2 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt jäetakse teise liikmesriigi kodanik ja tema alaealised lapsed, kellel kõigil on esimeses liikmesriigis määruse nr 492/2011 artikli 10 alusel elamisõigus laste kooliskäimise tõttu selles riigis ja kes on seal hõlmatud määruse nr 883/2004 artikli 3 lõike 1 tähenduses sotsiaalkindlustussüsteemiga, igal juhul automaatselt ilma õigusest mitteosamakselistele rahalistele erihüvitistele.
2.

Kuuenda direktiivi 77/388 (mida on muudetud direktiiviga 95/7) artikli 17 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, et maksukohustuslase tehtud kulutustest saab kasu ka kolmas isik, ei takista maksukohustuslasel nende kulutustega seoses tasutud sisendkäibemaksu täies ulatuses maha arvata, kui need ei kuulu maksukohustuslase üldkulude hulka, vaid kujutavad endast konkreetsete müügitehingutega seotud kulusid, tingimusel, et neil kuludel on maksukohustuslase maksustatavate tehingutega otsene ja vahetu seos, mida tuleb kõikide nende tehingutega seotud asjaolude põhjal hinnata eelotsusetaotluse esitanud kohtul.
—

see kaebus sisaldab argumente, mis ei ole ilmselgelt põhjendamatud ja mille eesmärk on tõendada, et selle otsuse täitmine tooks kolmanda riigi kodaniku jaoks kaasa tõsise riski, et tema terviseseisund halveneb oluliselt ja pöördumatult, ning kui
C 399/15

ET

Euroopa Kohtu (kümnes koda) 1. oktoobri 2020. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni eelotsusetaotlus – Madalmaad) – Staatssecretaris van Financiën versus X

(Kohtuasi C-331/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Maksustamine - Käibemaks - Direktiiv 2006/112/EÜ - Artikkel 98 - Liikmesriikide õigus kohaldada vähendatud käibemaksumäära teatavate kaubatarnete ja teenuste osutamise suhtes - III lisa punkt 1 - Mõisted „toiduained“ ja „tavapäraselt toiduainete täiendamiseks või asendamiseks kasutatavad tooted - Suguiha suurendava toimega tooted)

(2020/C 399/20)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Staatssecretaris van Financiën

Teine menetlusosaline: X

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, III lisa punktis 1 sisalduvaid mõisteid „toiduained“ ja „tavapäraselt toiduainete täiendamiseks või asendamiseks kasutatavad tooted“ tuleb tõlgendada nii, et need hõlmavad kõiki tooteid, mis sisaldavad inimorganismile ehitusmaterjali, energiat ja reguleerivaid komponente andvaid toitaineid, mis on vajalikud selle organismi elushoidmiseks, talitluseks ja arenguks ning mida tarbitakse nende toitainetega varustamise eesmärgil.

(1) ELT C 255, 29.7.2019.
2.

Direktiivi 2006/54 artikli 5 punkti c ja artikli 7 punkti a alapunkti iii tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt isikud, kellele riigi kontrollitav ettevõtja on lepingu alusel kohustatud pensioni otse maksma ja see pension ületab nendes õigusnormides kehtestatud teatud ülemmäärasid, jäävad esiteks ilma summast, mis ühte nimetatud ülemmääradest ületavast pensioni osast kinni peetakse, ja teiseks ei kohaldata nende suhtes lepingus kokku lepitud pensioni indekseerimist, isegi kui nende endiste töötajate osakaal, kelle tööandjapensioni suurust asjaomased riigisisesed õigusnormid mõjutasid, on nende normide kohaldamisalasse kuuluvate endiste meestöötajate hulgas märkimisväärselt suurem kui nende normide kohaldamisalasse kuuluvate endiste naistöötajate hulgas, tingimusel et nimetatud tagajärjed on põhjendatavad objektiivsete teguritega, millel ei ole mingit seost soolise diskrimineerimisega – seda tuleb kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.
2.

ELTL artiklit 325 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, nagu neid on tõlgendatud liikmesriigi kohtupraktikas, mille kohaselt ei või riik kriminaalmenetluses esitada nõuet hüvitada kahju, mille põhjustas talle süüdistatava toimepandud pettus, mille tagajärjel omandati Euroopa Liidu eelarvest alusetult vahendeid, ega ole selle menetluse raames tema käsutuses ka muud liiki õiguskaitsevahendit, mille abil ta saaks teostada oma õigust süüdistatava suhtes, kui riigisisestes õigusnormides on ette nähtud tõhusad menetlused, mis võimaldavad Euroopa Liidu eelarvest alusetult saadud toetused tagasi nõuda – seda asjaolu peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.
Euroopa Kohtu (teine koda) 14. oktoobri 2020. aasta otsus (Landesverwaltungsgericht Steiermarki eelotsusetaotlus – Austria) – Sappi Austria Produktions-GmbH & Co KG, Wasserverband „Region Gratkorn Gratwein“versus Landeshauptmann von Steiermark

(Kohtuasi C-629/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Keskkond - Jäätmed - Direktiiv 2008/98/EÜ - Artikli 2 lõike 2 punkt a, artikli 3 punkt 1 ja artikli 6 lõige 1 - Reovesi - Reoveesete - Kohaldamisala - Mõiste „jäätmed“ - Jäätmeksoleku lakkamine - Taaskasutus- või ringlussevõtutoiming)

(2020/C 423/18)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesverwaltungsgericht Steiermark

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Sappi Austria Produktions-GmbH & Co KG, Wasserverband „Region Gratkorn-Gratwein“

Kostja: Landeshauptmann von Steiermark

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid, artikli 2 lõike 2 punkti a, artikli 3 punkti 1 ja artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et puhastusjaamas tööstusliku reovee ja olme- või asulareovee ühise käitlemise tulemusel tekkivat setet, mis energiakasutuse otstarbel põletatakse jääkainete põletis auru tootmiseks, ei tule käsitada jäätmetena, kui direktiivi 2008/98 artikli 6 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud juba enne selle põletamist. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on kontrollida, kas see on nii põhikohtuasjas.

(1) ELT C 399, 25.11.2019.
1.

Komisjoni 21. jaanuari 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/82, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohaseid osalisi vahepealseid läbivaatamisi lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe impordi suhtes, artikli 2 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kauba importi ei saa vabastada selle rakendusmääruse artiklis 1 kehtestatud dumpinguvastasest tollimaksust, kui sellise vabastuse saamiseks nõutaval kinnitusarvel on nimetatud rakendusmääruse lisas toodud loetelu punktis 9 osutatud deklaratsioonis komisjoni 21. jaanuari 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/87, millega kiidetakse heaks Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega seoses pakutud kohustused, asemel mainitud komisjoni 2. detsembri 2008. aasta otsust 2008/899/EÜ, millega kiidetakse heaks kohustused, mis on pakutud seoses Hiina Rahvavabariigist pärit sidrunhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega.
Euroopa Kohtu (üheksas koda) 15. oktoobri 2020. aasta otsus (Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos vyriausybėsi eelotsusetaotlus – Leedu) – „Linas Agro“ AB versus Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

(Kohtuasi C-117/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Tolliliit - Rakendusmäärus (EL) nr 999/2014 - Lõplik dumpinguvastane tollimaks tahkete väetiste impordi suhtes, mille ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi - Määratlus - Määrus (EÜ) nro945/2005 - Ammooniumnitraadisisalduse määratlemine - Eeldus, mille kohaselt toode, mille lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi, sisaldab ammooniumnitraati üle 80 massiprotsendi)

(2020/C 423/08)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Mokestinių ginčų komisija prie Lietuvos Respublikos vyriausybės

Põhikohtuasja pooled

Hageja:„Linas Agro“ AB

Kostja: Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos

Resolutsioon

Komisjoni 23. septembri 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 999/2014, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, artiklit 1 koostoimes nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse nr 945/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 658/2002, millega Venemaalt pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 132/2001, millega kehtestatakse muu hulgas Ukrainast pärineva ammooniumnitraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, pärast osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 3) põhjendustega 20–23 tuleb tõlgendada nii, et ammooniumnitraatväetise puhul, mille lämmastikusisaldus on üle 28 massiprotsendi, ammooniumlämmastiku- ja nitraatlämmastikusisalduse vaheline suhe on ligikaudu 1:1 ning fosfori- ja kaaliumisisaldus ei ületa 12 massiprotsenti, võib eeldada, kuni vastupidist ei ole tõendatud, et selle ammooniumnitraadisisaldus on üle 80 massiprotsendi, selleks et kohaldada rakendusmääruse nr 999/2014 artikliga 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, ilma et oleks vaja teha laborianalüüs, et määrata ammooniumnitraadi täpne sisaldus.

(1) ELT C 148, 29.4.2019.
Euroopa Kohtu (esimene koda) 21. oktoobri 2020. aasta otsus (Conseil d’État’ eelotsusetaotlus – Prantsusmaa) – Société Eco TLC versus Ministre d’État, ministre de la Transition écologique et solidaire, Ministre de l’Économie et des Finances

(Kohtuasi C-556/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Riigiabi - ELTL artikli 107 lõige 1 - Mõiste „riigi ressursid“ - Laiendatud tootjavastutus - Taaskasutusorganisatsioon, kellele avaliku võimu organid on andnud tegevusloa teatavate toodete turuleviijatelt tasu kogumiseks, et täita turuleviijate eest nende seadusest tulenev kohustus töödelda neist toodetest tekkivaid jäätmeid - Rahaline toetus, mida taaskasutusorganisatsioon maksab temaga lepingu sõlminud sortimisettevõtjatele)

(2020/C 423/16)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Société Eco TLC

Vastustajad: Ministre d’État, ministre de la Transition écologique et solidaire, Ministre de l’Économie et des Finances

Menetluses osales: Fédération des entreprises du recyclage

Resolutsioon

ELTL artikli 107 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et selline meede, millega eraõiguslik mittetulunduslik taaskasutusorganisatsioon, kellel on avaliku võimu organite antud tegevusluba, kogub konkreetse tootekategooria turuleviijatelt, kes on sõlminud temaga vastava lepingu, tasu teenuse eest, mis seisneb selles, et nende asemel tagatakse nendest toodetest tekkivate jäätmete töötlemine, ja maksab nende jäätmete sortimise ja taaskasutusega tegelevatele ettevõtjatele toetusi, mille summa on tegevusloas kindlaks määratud, arvestades keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid eesmärke, ei kujuta endast sekkumist riigi ressurssidest selle sätte tähenduses, kuna need toetused ei ole avaliku võimu pideva kontrolli all, mida peab siiski kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

(1) ELT C 328, 30.9.2020, lk 28.
C 423/13

ET

Euroopa Kohtu (kuues koda) 14. oktoobri 2020. aasta otsus (Tribunalul Vâlcea eelotsusetaotlus – Rumeenia) – SC Valoris SRL versus Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Craiova – Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Vâlcea, Administraţia Fondului pentru Mediu

(Kohtuasi C-677/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - Liidu õiguse põhimõtted - Lojaalse koostöö põhimõte - Võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtted - Liikmesriigi poolt liidu õiguse vastaselt sissenõutud maksu tagastamine - Niisuguste maksude tagastamise taotluste esitamiseks ette nähtud tähtaeg - Samasuguse tähtaja puudumine nende summade tagasisaamiseks, mille see liikmesriik on sisse nõudnud riigisisese õiguse vastaselt)

(2020/C 423/19)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul Vâlcea

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: SC Valoris SRL

Vastustajad: Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Craiova – Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Vâlcea, Administraţia Fondului pentru Mediu

Resolutsioon

Tõhususe põhimõtet koostoimes lojaalse koostöö põhimõttega tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus, kui liikmesriigi õigusnormid kehtestavad liidu õigusega vastuolus olevaks tunnistatud maksude tagastustaotluste esitamiseks ligikaudu üheaastase tähtaja, mis hakkab kulgema alates nende õigusnormide jõustumisest, mille eesmärk on kõrvaldada liidu õiguse rikkumine.

Võrdväärsuse põhimõtet koostoimes lojaalse koostöö põhimõttega tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus, kui liikmesriigi õigusnormid kehtestavad liidu õigusega vastuolus olevaks tunnistatud maksude tagastustaotluste esitamiseks ligikaudu üheaastase tähtaja, kui see liikmesriik ei ole sellist tähtaega ette näinud samalaadsete riigisisese õiguse rikkumisel põhinevate tagastustaotluste puhul.

(1) ELT C 432, 23.12.2019.
Euroopa Kohtu (neljas koda) 8. oktoobri 2020. aasta otsus (Verwaltungsgericht Kölni eelotsusetaotlus – Saksamaa) – kohlpharma GmbH versus Bundesrepublik Deutschland

(Kohtuasi C-602/19) (1)

(Eelotsusetaotlus - ELTL artiklid 34 ja 36 - Kaupade vaba liikumine - Koguselised piirangud - Samaväärse toimega meetmed - Paralleelimpordi loa saanud ravimiga seotud andmete ja dokumentide muutmise heakskiitmisest keeldumine - Inimeste elu ja tervise kaitse - Direktiiv 2001/83/EÜ)

(2020/C 414/15)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgericht Köln

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: kohlpharma GmbH

Vastustaja: Bundesrepublik Deutschland

Resolutsioon

ELTL artikleid 34 ja 36 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus see, kui esimese liikmesriigi pädev asutus keeldub heaks kiitmast muudatusi niisuguse ravimiga seotud andmetes ja dokumentides, millel on müügiluba teises liikmesriigis ja millele on antud luba paralleelimpordiks esimesse liikmesriiki, ainuüksi sel põhjusel, et võrdlusmüügiluba esimeses liikmesriigis on kaotanud kehtivuse ning pakutud muudatused põhinevad – kombineerituna paralleelselt imporditud ravimi andmetega, mis on heaks kiidetud teises liikmesriigis – andmetel, mis puudutavad teist sama ravinäidustusega ja asjaomastes liikmesriikides müügiluba omavat ravimit, mis on põhiosas valmistatud sama toimeainega, kuid millel on erinev ravimvorm, kui kõnealune paralleelimpordi luba on endiselt kehtiv ning ole ühtegi piisavat tõendit ohust inimeste elu ja tervise tõhusale kaitsmisele.

(1) ELT C 357, 21.10.2019.