Lisaks sõltub menetlusse astumise eesmärk menetluspoole kaebuse vastuvõetavusest. Nimelt loetakse määrus nr 771/2008 artikli 11 lõike 1 punkti d kohaselt kaebus vastuvõetamatuks juhul, kui kaebuse esitaja ei kuulu Euroopa Kemikaaliameti vaidlustatud otsuse adressaatide hulka, samuti ei ole kaebuse esitaja võimeline tõendama, et otsus teda otseselt ja isiklikult puudutab. Eelnevast järeldub, et menetlusse astuja peab aktsepteerima Euroopa Kemikaaliameti apellatsiooninõukogus toimuvat menetlust sellisena, nagu see on tema menetlusse astumise ajal.

Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) apellatsiooninõukogu kaebuse esitaja kaebuse menetlusse määruse nr 771/2008, millega kehtestatakse Euroopa Kemikaaliameti apellatsiooninõukogu töökorraldus ja menetluskord, artikli 8 lõike 1 alusel lubatud menetlusse astuja hagi puhul, mille ta esitas apellatsiooninõukogu poolt kolmanda isiku suhtes tehtud otsuse peale, tuleb sisulisest tingimusest lähtudes kontrollida, kas kõnealuse erisätetes on hageja staatus vaidlustatud otsuse adressaadina ära määratud ja kas niisugune staatus ilmneb vaidlustatud otsuse sisust. Aga kuna ühestki määruse nr 771/2008 erisättest lähtudes ei ole niisugusel hagejal vaidlustatud otsuse adressaadi staatust, ei saa teda käsitada apellatsiooninõukogu otsuse adressaadina, sest selle otsusega ei tekitata ega muudeta hageja õigusi ega juriidilisi kohustusi. Kõnealuse määruse artikli 8 lõike 3 kohaselt piirdub menetlusse astumise avaldus poole nõude toetamisega või sellele vastu olemisega. Seega on menetlusse astumine Euroopa Kemikaaliameti apellatsiooninõukogus toimuva põhimenetluse suhtes aktsessoorne.

ELTL artikli 263 alusel esitatud tühistamishagi puhul ei saa hagejat käsitada vaidlustatud otsuse adressaadina esiteks formaalse tingimuse tõttu, mille kohaselt peab teda otsesõnu olema nimetatud adressaadina, või teiseks sisulise tingimuse tõttu, mille kohaselt peab kõnealusest otsusest tulenema, et teda on seal käsitatud otsuse adressaadina, väljendades sellega koostaja tahet tekitada siduvaid õiguslikke tagajärgi, mis puudutavad tema huve ja toovad kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis.

ELTL artikli 263 neljandas lõigus ette nähtud otsese puutumuse tingimus eeldab esiteks, et vaidlustatud meede avaldab otseselt mõju isiku õiguslikule seisundile ega jäta – teiseks – meedet rakendama kohustatud adressaadile mingit kaalutlusõigust: akti rakendamine on puhtautomaatne ja tuleneb vaid liidu õigusnormidest, ilma et kohaldataks muid vahenorme.

Asjaolu, et apellatsiooninõukogu tunnustas hageja huvi astuda menetlusse määruse nr 771/2008, millega kehtestatakse Euroopa Kemikaaliameti apellatsiooninõukogu töökorraldus ja menetluskord, artikli 8 lõike 1 tähenduses, ei tähenda, et kui ta niisuguse menetlusse astujana, kel lubati astuda Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) apellatsiooninõukogu menetlusse, esitas hagejana hagi Euroopa Kemikaaliameti apellatsiooninõukogu otsuse peale, oleks ta apellatsiooninõukogu vaidlustatud otsusest otseselt puudutatud. Erinevalt kemikaaliameti apellatsioonikojast peab Üldkohus juhul, kui ta hindab huvi apellatsiooninõukogule esitatud juhtumi tulemuste vastu, otsese puutumuse hindamisel kontrollima seda, kas vaidlustatud otsus avaldab tegelikult mõju isiku õiguslikule seisundile, mitte seda, milline on hageja huvi käesoleva hagi esitamise vastu. Apellatsioonikoja otsus lubada hagejal menetlusse astuda ei kohusta kuidagi Üldkohut, kui ta käesolevas kohtuasjas hindab hageja õigust hagi esitada. Veelgi enam, pelk asjaolu, et ei nõustutud mitte kõigi hageja argumentidega kolmanda isiku nõuete toetuseks, ei tähenda, et vaidlustatud otsus mõjutab otseselt hageja õiguslikku seisundit.

(vt punktid 49 ja 56–58)