Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 99 — Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite kinnitatud gaaslahendusega laternaseadmestikes kasutatavate gaaslahendusega valgusallikate tüübikinnitust

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja algversiooni 5. täiendus – jõustumise kuupäev: 19. august 2010

SISUKORD

EESKIRI

LISAD

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse 1. lisas osutatud gaaslahendusega valgusallikate suhtes, mis on mõeldud kasutamiseks mootorsõidukite kinnitatud gaaslahendusega laternaseadmestikes.

2. HALDUSSÄTTED

2.1. Mõisted

2.1.1. Käesolevas eeskirjas tähendab „kategooria” standarditud gaaslahendusega valgusallikate eri põhikonstruktsioone. Igal kategoorial on oma märgistus, näiteks: „D2S”.

2.1.2. Eri „tüüpi” gaaslahendusega valgusallikad (1) on sama kategooria gaaslahendusega valgusallikad, mis erinevad järgmiste oluliste omaduste poolest:

2.2. Tüübikinnituse taotlemine

2.2.1. Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

2.2.2. Igale tüübikinnituse taotlusele lisatakse (vt ka punkt 2.4.2):

2.2.3. Gaaslahendusega valgusallika tüübi korral, mis erineb juba tüübikinnituse saanud gaaslahendusega valgusallika tüübist üksnes kaubanime või kaubamärgi poolest, piisab:

2.2.4. Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tõhus kontroll.

2.3. Märgised

2.3.1. Tüübikinnituse saamiseks esitatud gaaslahendusega valgusallikatel soklile või kolvile peab olema kantud:

2.3.2. Punktis 2.3.1.4 osutatud ala märgitakse koos tüübikinnitustaotlusega esitatavatele joonistele.

2.3.3. Muud kui punktidega 2.3.1 ja 2.4.4 hõlmatud märgised võib kanda soklile.

2.3.4. Valgusallika tüübikinnitusel kasutatav liiteseadis märgistatakse tüübi- ja kaubanimemärgisega ning sellele märgitakse nimipinge ja -võimsus, nagu on osutatud asjaomase lambi teabelehel.

2.4. Tüübikinnituse andmine

2.4.1. Kui kõik vastavalt punktile 2.2.2.3 või 2.2.3.2 esitatud gaaslahendusega valgusallikate tüübi näidised vastavad punkti 2.2.2.4 kohaselt liiteseadisega katsetamisel käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus.

2.4.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnituskood. Selle esimene number näitab muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi.

Sellele järgneb kuni kahest sümbolist koosnev tunnuskood. Kasutatakse üksnes araabia numbreid ja joonealuses märkuses (2) loetletud suurtähti.

Sama kokkuleppeosaline ei tohi ühele gaaslahendusega valgusallika tüübile antud koodi anda teisele gaaslahendusega valgusallika tüübile. Taotleja soovil võib sama tüübikinnituskoodi anda nii valget kui ka valikulist kollast valgust kiirgavatele gaaslahendusega valgusallikatele (vt punkt 2.1.2).

2.4.3. Käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele edastatakse teade gaaslahendusega valgusallika tüübi kinnitamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise või gaaslahendusega valgusallika tootmise lõpetamise kohta käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi abil ning kinnituse taotleja esitatud joonise abil, mille formaat ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) ja mis esitatakse vähemalt mõõtkavas 2:1.

2.4.4. Igale gaaslahendusega valgusallikale, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, paigaldatakse punktis 2.3.1.4 osutatud alale lisaks punktis 2.3.1 nõutavale märgisele rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

2.4.5. Kui taotleja on saanud mitmele kaubanimele või kaubamärgile sama tüübikinnituskoodi, piisab punkti 2.3.1.1 nõuete täitmiseks ühest või mitmest kõnealusest kaubanimest või kaubamärgist.

2.4.6. Punktides 2.3.1 ja 2.4.3 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustutamatud.

2.4.7. Käesoleva eeskirja 3. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis.

3. TEHNILISED NÕUDED

3.1. Mõisted

3.1.1. „Gaaslahendusega valgusallikas”– valgusallikas, milles valgust annab stabiliseeritud valguskaar;

3.1.2. „liiteseadis”– gaaslahendusega valgusallika spetsiaalne elektritoide;

3.1.3. „nimipinge”– liiteseadisele märgitud sisendpinge;

3.1.4. „nimivõimsus”– gaaslahendusega valgusallikale ja liiteseadisele märgitud võimsus;

3.1.5. „testimispinge”– pinge liiteseadise sisendklemmidel, millele gaaslahendusega valgusallika elektrilised ja fotomeetrilised näitajad peavad vastama ja millele vastavust katsetatakse;

3.1.6. „objektiivne väärtus”– elektrilise või fotomeetrilise näitaja ettenähtud väärtus. See tuleb lubatud hälbe piires saavutada, kui gaaslahendusega valgusallikas lülitatakse sisse testimispingel töötava liiteseadisega;

3.1.7. „standardne gaaslahendusega (etalon-)valgusallikas”– esilaternate testimiseks kasutatav spetsiaalne gaaslahendusega valgusallikas, millel on vähendatud mõõtmed ning elektrilised ja fotomeetrilised näitajad, nagu osutatud asjaomasel andmelehel;

3.1.8. „nulltelg”– sokli abil määratletud telg, mille suhtes määratakse gaaslahendusega valgusallika teatavad mõõtmed;

3.1.9. „võrdlustasapind”– sokli abil määratletud tasapind, mille suhtes määratakse gaaslahendusega valgusallika teatavad mõõtmed.

3.2. Üldised nõuded

3.2.1. Iga esitatud näidis peab punkti 2.2.2.4 kohaselt liiteseadisega katsetamisel vastama käesoleva eeskirja asjaomastele nõuetele.

3.2.2. Gaaslahendusega valgusallikate konstruktsioon peab olema selline, et need oleksid ja püsiksid tavakasutuse korral heas töökorras. Peale selle ei tohi neil olla konstruktsiooni- ega tootmisvigu.

3.3. Tootmine

3.3.1. Gaaslahendusega valgusallika kolvil ei tohi olla täkkeid ega täppe, mis võivad halvendada valgusallika tõhusust ja optilisi näitajaid.

3.3.2. Pärast 15-tunnist tööd liiteseadisega testimispingel pühitakse värvilise (väline) kolvi pinda kergelt puuvillase lapiga, mida on leotatud 70 % (mahu järgi) n-heptaanist ja 30 % tolueenist koosnevas segus. Pinda kontrollitakse visuaalselt umbes viie minuti pärast. Sellel ei tohi olla nähtavaid muutusi.

3.3.3. Gaaslahendusega valgusallikatel peavad olema standardsoklid, mis vastavad Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) trükises 60061 (kolmas trükk) avaldatud soklite andmelehtedele, nagu osutatud 1. lisa andmelehtedel.

3.3.4. Sokkel peab olema tugev ja kindlalt kolvi külge kinnitatud.

3.3.5. Gaaslahendusega valgusallikate vastavus punktide 3.3.3–3.3.4 nõuetele tehakse kindlaks visuaalse vaatluse, mõõtmete kontrolli ja vajaduse korral katseseadmete abil.

3.4. Katsed

3.4.1. Gaaslahendusega valgusallikaid vanandatakse vastavalt 4. lisale.

3.4.2. Kõiki näidiseid katsetatakse liiteseadisega vastavalt punktile 2.2.2.4.

3.4.3. Elektrilised mõõtmised tehakse vähemalt 0,2 klassi mõõteriistadega (täpsus 0,2 % kogu skaalast).

3.5. Elektroodide, valguskaare ja ribade asend ning mõõtmed

3.5.1. Elektroodide geomeetriline asend peab vastama asjaomasel andmelehel kirjeldatule. Valguskaare ja elektroodide asendi mõõtmise meetodi näidis on esitatud 5. lisas. Võib kasutada muid meetodeid.

3.5.2. Valguskaare kuju ja asend peab vastama asjaomase andmelehe nõuetele.

3.5.3. Ribade asend ja mõõde ning läbipaistvus peavad vastama asjaomase andmelehe nõuetele.

3.6. Käivitamise, stabiliseerimise ja kaare taassüttimise näitajad

3.6.1. Käivitamine

Vastavalt 4. lisa tingimusele katsetamisel peab gaaslahendusega valgusallikas käivituma kohe ja jääma põlema.

3.6.2. Stabiliseerimine

Vastavalt 4. lisa tingimustele mõõtmisel peab gaaslahendusega valgusallikas kiirgama:

Objektiivne valgusvoog on märgitud asjaomasel andmelehel.

3.6.3. Kaare taassüttimine

Vastavalt 4. lisa tingimustele katsetamisel peab gaaslahendusega valgusallikas taassüttima kohe pärast andmelehel osutatud ajaks väljalülitamist. Ühe sekundi pärast peab valgusallikas kiirgama vähemalt 80 % selle objektiivsest valgusvoost.

3.7. Elektrilised näitajad

Vastavalt 4. lisa tingimustele mõõtmisel peavad valgusallika pinge ja võimsus jääma asjaomasel andmelehel märgitud piiridesse.

3.8. Valgusvoog

Vastavalt 4. lisa tingimustele mõõtmisel peab valgusvoog jääma asjaomasel andmelehel märgitud piiridesse. Kui sama tüüpi valgusallikale on ette nähtud nii valge kui ka valikuline kollane valgus, kehtib objektiivne väärtus valge valgusega valgusallikate kohta; valikulise kollase valgusega valgusallika valgusvoog peab aga olema vähemalt 68 % ettenähtud väärtusest.

3.9. Värvus

3.9.1. Kiiratava valguse värvus peab olema valge või valikuline kollane. Peale selle peavad kolorimeetrilised näitajad Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) värvsuskoordinaatidena väljendatuna jääma asjaomasel andmelehel märgitud piiridesse.

3.9.2. Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud kiiratava valguse värvuse mõisteid.

3.9.3. Värvust mõõdetakse 4. lisa punktis 10 sätestatud korras.

3.9.4. Gaaslahendusega valgusallika minimaalne punase värvuse sisaldus peab olema niisugune, et:

kus:

Kõnealune väärtus arvutatakse ühe nanomeetri suuruste intervallidega.

3.10. Ultraviolettkiirgus

Gaaslahendusega valgusallika ultraviolettkiirgus peab olema niisugune, et:

kus:

Kõnealune väärtus arvutatakse ühe nanomeetri suuruste intervallidega.

Ultraviolettkiirgus kaalutakse vastavalt järgmises tabelis esitatud väärtustele.

Valitud lainepikkused on representatiivsed; muud väärtused tuleks interpoleerida.

Väärtused vastavad Rahvusvahelise Kiirguskaitse Assotsiatsiooni (IRPA) / Rahvusvahelise Mitteioniseeriva Kiirguse Komitee (INIRC) suunistele, mis käsitlevad ultraviolettkiirgusega kokkupuute piirmäärasid.

3.11. Standardsed gaaslahendusega valgusallikad

Standardsed gaaslahendusega (etalon-)valgusallikad peavad vastama valgusallikate tüübikinnitusele esitatavatele nõuetele ja asjaomase andmelehe erinõuetele. Valget ja valikulist kollast valgust kiirgavate valgusallikatüüpide korral peab standardne valgusallikas kiirgama valget valgust.

4. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

4.1. Käesoleva eeskirja raames tüübikinnituse saanud gaaslahendusega valgusallikad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, järgides punktis 3 ning käesoleva eeskirja 1. ja 3. lisas sätestatud märgiseid ja tehnilisi nõudeid.

4.2. Et veenduda punkti 4.1 nõuete täitmises, tuleb tootmist asjakohaselt kontrollida.

4.3. Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

4.4. Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

4.4.1. Iga kontrolli puhul tuleb väliskontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused.

4.4.2. Kontrollija võib pisteliselt valida näidiseid katsetamiseks tootja laboris. Näidiste väikseima arvu kindlaksmääramisel võib arvesse võtta tootja tehtud kontrolli tulemusi.

4.4.3. Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui peetakse vajalikuks kontrollida punkti 4.4.2 kohaldamisel teostatud katsete kehtivust, peab kontrollija valima välja näidised, mis saadetakse tüübikatsetusi teostanud tehnilisele teenistusele.

4.4.4. Pädev asutus võib teha kõiki käesolevas eeskirjas ettenähtud katseid. Katsed tehakse juhuslikkuse põhimõttel valitud näidistega, häirimata seejuures tootja tarnekohustusi ja lähtudes 8. lisa kriteeriumidest.

4.4.5. Pädev asutus püüab kontrolli teha kord kahe aasta järel. Kontrolli tehakse aga pädeva asutuse äranägemisel ja sõltuvalt sellest, kuivõrd pädev asutus usaldab tootmise nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli tagamiseks võetud meetmeid. Negatiivsete tulemuste korral tagab pädev asutus, et võimalikult kiiresti võetakse toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks vajalikud meetmed.

5. KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

5.1. Gaaslahendusega valgusallikale käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui toodangu nõuetele vastavusele kehtestatud nõuded ei ole täidetud.

5.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi abil kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele.

6. TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud gaaslahendusega valgusallika tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi kohase teatisega teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele.

7. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise, tüübikinnituste tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

(1) Valikulist kollast lampi või valikulist kollast välimist lisakolbi, mille ainus otstarve on muuta valget valgusega gaaslahendusega valgusallika värvust, kuid mitte muid omadusi, ei loeta kuuluvaks teise gaaslahendusega valgusallika tüüpi.

(2) 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3) 1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 –Tai, 54 ja 55 – (vaba), 56 – Montenegro, 57 – (vaba) ja 58 – Tuneesia. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab kõnealused numbrid kokkuleppeosalistele.

1. LISA

GAASLAHENDUSEGA VALGUSALLIKATE LEHED

Gaaslahendusega valgusallikate kategooriate loetelu ja lehtede numbrid:

Valgusallika kategooria Lehtede numbrid D1R DxR/1–7 D1S DxS/1–6 D2R DxR/1–7 D2S DxS/1–6 D3R DxR/1–7 D3S DxS/1–6 D4R DxR/1–7 D4S DxS/1–6

Gaaslahendusega valgusallikate lehtede loetelu ja järjekord käesolevas lisas:

Lehtede numbrid DxR/1–7 DxS/1–6

Kategooriad D1R, D2R, D3R ja D4R leht DXR/1

Joonistel esitatakse üksnes gaaslahendusega valgusallika põhimõõtmed (mm)

Joonis 1

Kategooria D1R – kaablitega tüüp – sokkel PK32d-3

Joonis 2

Kategooria D2R – klemmiga tüüp – sokkel P32d-3

(1) Võrdlustasapind määratletakse lambipesa pinnal olevate punktidega, milles asetsevad soklitaldriku kolm tugiäärikut.

(2) Vt leht DxR/3.

(3) Välimise kolvi ekstsentrilisus nulltelje suhtes, mõõdetuna 27,1 mm kaugusel võrdlustasapinnast, ei tohi olla vähem kui ± 0,5 mm suunas B ega vähem kui + 1 mm/– 0,5 mm suunas A.

Kategooriad D1R, D2R, D3R ja D4R leht DXR/2

Joonistel esitatakse üksnes gaaslahendusega valgusallika põhimõõtmed (mm)

Joonis 3

Kategooria D3R – käivitiga tüüp – sokkel PK32d-6

Joonis 4

Kategooria D4R – klemmiga tüüp – sokkel P32d-6

(1) Võrdlustasapind määratletakse lambipesa pinnal olevate punktidega, milles asetsevad soklitaldriku kolm tugiäärikut.

(2) Vt leht DxR/3.

(3) Välimise kolvi ekstsentrilisus nulltelje suhtes, mõõdetuna 27,1 mm kaugusel võrdlustasapinnast, ei tohi olla vähem kui 0,5 mm suunas B ega vähem kui + 1 mm/– 0,5 mm suunas A.

Kategooria D3R – käivitiga tüüp – sokkel PK32d-6

Joonis 5

Nulltelje määratlus (1)

Soklit lükatakse näidatud suunas.

Joonis 6

Lambi maksimaalsed gabariidid (2)

Kategooriad D1R, D2R, D3R ja D4R leht DXR/4

Mõõtmed Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad Elektroodide asend Leht DxR/5 Kaare asend ja kuju Leht DxR/6 Mustade ribade asukoht Leht DxR/7 α1 (3) 45° ± 5° α2 (4) 45° min. D1R: sokke PK32d-3 D2R: sokke P32d-3 D3R: sokke PK32d-6 D4R: sokke P32d-6 vastavalt IEC trükisele 60061 (leht 7004-111-3) ELEKTRILISED JA FOTOMEETRILISED NÄITAJAD D1R/D2R D3R/D4R D1R/D2R D3R/D4R Liiteseadise nimipinge V 12 (4) 12 Nimivõimsus W 35 35 Testimispinge V 13,5 13,5 Lambi pinge Objektiivne V 85 42 85 42 Lubatud hälve ± 17 ± 9 ± 8 ± 4 Lambi võimsus Objektiivne W 35 35 Lubatud hälve ± 3 ± 0,5 Valgusvoog Objektiivne lm 2 800 2 800 Lubatud hälve ± 450 ± 150 Värvsus-koordinaadid valge valguse puhul Objektiivne x = 0,375 y = 0,375 Hälvete piirid (5) Piirid x = 0,345 y = 0,150 + 0,640 x x = 0,405 y = 0,050 + 0,750 x Lõike-punktid x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Kaare taassüttimise väljalülitumisaeg s 10 10

Kategooriad D1R, D2R, D3R ja D4R leht DXR/5

Elektroodide asend

Kõnealuse katse abil tehakse kindlaks, kas elektroodid on nulltelje ja võrdlustasapinna suhtes õigesti paigutatud.

Mõõtesuund: valgusallika külg- ja pealtvaade

Mõõt (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standard valgusallikad a1 d + 0,5 d + 0,2 a2 d + 0,7 d + 0,35 b1 0,4 0,15 b2 0,8 0,3 c 4,2 4,2 d = elektroodi läbimõõt; d < 0,3 for D1R ja D2R d < 0,4 for D3R ja D4R

Elektroodi ots, mis on võrdluspinnale lähimal, paigutatakse a1 ja b1 abil määratletud alale. Elektroodi ots, mis on võrdluspinnast kaugeimal, paigutatakse a2 ja b2 abil määratletud alale.

Kategooriad D1R, D2R, D3R ja D4R leht DXR/6

Kaare asend ja kuju

Kõnealuse katse abil määratakse kindlaks kaare kuju ja teravus ning kaare asend nulltelje ja võrdlustasapinna suhtes. Selleks mõõdetakse kaare painet ja hajumist keskläbilõikel D ning mõõdetakse hajunud valgusintensiivsust alal A ning joontel B ja C.

Suhtelise valgustugevuse jaotuse mõõtmisel kesk-ristlõikel D, nagu osutatud eespool oleval joonisel, on maksimaalse valgustugevuse Lmax kaugus nullteljest r. Lmax 20 % punktide kaugus on s nagu näidatud allpool oleval joonisel.

Mõõde (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad D1R/D2R D3R/D4R r 0,50 ± 0,25 0,50 ± 0,25 0,50 ± 0,20 s 1,10 ± 0,25 1,10 + 0,25/– 0,40 1,10 ± 0,25

Valgustugevuste mõõtmisel mõõtesuunast B, nagu määratletud lehel DxR/7, kasutades 5. lisas kirjeldatud seadet, kuid 0,2M mm läbimõõduga ringiga, on protsendina maksimaalsest valgustugevusest Lmax väljendatud suhteline valgustugevus (läbilõikel D) järgmine:

Ala A ≤ 4,5 % Joon B ≤ 15 % Joon C ≤ 5,0 %

Ala A pindala määratletakse musta pindega, välimise kolviga ja tasapinnaga, mis on 24,5 mm kaugusel võrdlustasapinnast.

Kategooriad D1R, D2R, D3R ja D4R leht DXR/7

Mustade ribade asukoht

Kõnealuse katse abil tehakse kindlaks, kas mustad ribad on nulltelje ja võrdlustasapinna suhtes õigesti paigutatud.

Kaare valgustugevuse jaotuse mõõtmisel keskläbilõikel nagu määratletud lehel DxR/6, kui valgusallikas on pööratud nii, et must riba katab kaare, peab mõõdetud valgustugevus olema ≤ 0,5 % Lmax.

±1 ja ±3-ga määratletud alal võib musta pinde asendada muu vahendiga, mis takistab valguse läbikannet asjaomaselt alalt.

Mõõtmed Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad α1 45° ± 5° α3 70° min. α4 65° min. β1/24, β1/30, β2/24, β2/30 25° ± 5° f1/24, f2/24 (6) 0,15 ± 0,25 0,15 ± 0,20 f1/30 f1/24 mv ± 0,15 (7) f1/24 mv ± 0,1 f2/30 f2/24 mv ± 0,15 (7) f2/24 mv ± 0,1 f1/24 mv – f2/24 mv ± 0,3 max. ± 0,2 max. d 9 ± 1

Kategooriad D1S, D2S, D3S ja D4S leht DXS/1

Joonistel esitatakse üksnes gaaslahendusega valgusallika põhimõõtmed (mm)

Joonis 1

Kategooria D1S – kaablitega tüüp – sokkel PK32d-2

Joonis 2

Kategooria D2S – klemmiga tüüp – sokkel P32d-2

(1) Võrdlustasapind määratletakse lambipesa pinnal olevate punktidega, milles asetsevad soklitaldriku kolm tugiäärikut.

(2) Vt leht DxS/3.

(3) Mõõdetuna 27,1 mm kaugusel võrdlustasapinnast on välimise kolvi ekstsentrilisus sisemise kolvi keskpunkti suhtes maksimaalselt 1 mm.

Kategooriad D1S, D2S, D3S ja D4S leht DXS/2

Joonistel esitatakse üksnes gaaslahendusega valgusallika põhimõõtmed (mm)

Joonis 3

Kategooria D3S – käivitiga tüüp – sokkel PK32d-5

Joonis 4

Kategooria D4S – klemmiga tüüp – sokkel P32d-5

(1) Võrdlustasapind määratletakse lambipesa pinnal olevate punktidega, milles asetsevad soklitaldriku kolm tugiäärikut.

(2) Vt leht DxS/3.

(3) Mõõdetuna 27,1 mm kaugusel võrdlustasapinnast on välimise kolvi ekstsentrilisus sisemise kolvi keskpunkti suhtes maksimaalselt 1 mm.

Kategooriad D1S, D2S, D3S ja D4S leht DXS/3

Joonis 5

Nulltelje määratlus (8)

Lambi maksimaalsed gabariidid

Joonis 6

Maximum lamp outline (9)

Kategooriad D1S, D2S, D3S ja D4S leht DXS/4

Mõõtmed Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad Elektroodide asend Leht DxS/5 Kaare asend ja kuju Leht DxS/6 α1, α2 (10) 55° min. 55° min. D1S: sokke PK32d-2 D2S: sokke P32d-2 D3S: sokke PK32d-5 D4S: sokke P32d-5 vastavalt IEC trükisele 60061 (leht 7004-111-3) ELEKTRILISED JA FOTOMEETRILISED NÄITAJAD D1S/D2S D3S/D4S D1S/D2S D3S/D4S Liiteseadise nimipinge V 12 (11) 12 Nimivõimsus W 35 35 Testimispinge V 13,5 13,5 Lambi pinge Objektiivne V 85 42 85 42 Lubatud hälve ± 17 ± 9 ± 8 ± 4 Lambi võimsus Objektiivne W 35 35 Tolerance ± 3 ± 0,5 Valgusvoog Objektiivne lm 3 200 3 200 Lubatud hälve ± 450 ± 150 Värvsus-koordinaadid valge valguse puhul Objektiivne x = 0,375 y = 0,375 Hälvete piirid (12) Piirid x = 0,345 y = 0,150 + 0,640 x x = 0,405 y = 0,050 + 0,750 x Lõike-punktid x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Kaare taassüttimise väljalülitumisaeg s 10 10

Kategooriad D1S, D2S, D3S ja D4S leht DXS/5

Elektroodide asend

Katse abil tehakse kindlaks, kas elektroodid on nulltelje ja võrdlustasapinna suhtes õigesti paigutatud.

Mõõtesuund: valgusallika külg- ja pealtvaade

Mõõde (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standard valgusallikad a1 d + 0,2 d + 0,1 a2 d + 0,5 d + 0,25 b1 0,3 0,15 b2 0,6 0,3 c 4,2 4,2 d = elektroodi läbimõõt; d < 0,3 a D1S ja D2S; d < 0,4 a D3S ja D4S.

Elektroodi ots, mis on võrdluspinnale lähimal, paigutatakse a1 ja b1 abil määratletud alale. Elektroodi ots, mis on võrdluspinnast kaugeimal, paigutatakse a2 ja b2 abil määratletud alale.

Kategooriad D1S, D2S, D3S ja D4S leht DXS/6

Kaare asend ja kuju

Käesoleva katse abil määratakse kindlaks kaare kuju ning asend nulltelje ja võrdlustasapinna suhtes. Selleks mõõdetakse kaare painet ja hajumist keskläbilõikel 27,1 mm kaugusel võrdlustasapinnast.

Kaare kuju on üksnes illustratiivne.

Mõõtesuund: valgusallika külgvaade

Suhtelise valgustugevuse jaotuse mõõtmisel keskläbilõikel, nagu osutatud eespool oleval joonisel, on maksimaalse väärtuse kaugus nullteljest r. Punkt, kus valgustugevus on 20 % maksimumväärtusest, on s-i piires.

Mõõde (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad r 0,50 ± 0,40 0,50 ± 0,20 s 1,10 ± 0,40 1,10 ± 0,25

(1) Nulltelg on võrdlustasapinnaga risti ja läbib kahe paralleelse joone lõikepunkti, nagu osutatud joonisel 5.

(2) Klaaskolb ja toed ei ulatu ümbrisest väljapoole, nagu näidatud joonisel 6. Ümbris on nulltelje suhtes kontsentriline.

(3) Nurkade 1 ja 2 vaheline kolvi osa on valgust kiirgav osa. See osa peab olema kujult võimalikult homogeenne ja optiliste moonutuste vaba. See kehtib kolvi kogu ümbermõõdu kohta, mis jääb nurkade 1 ja 2 vahele, välja arvatud mustad ribad.

(4) Liiteseadiste rakenduspinged võivad 12 Vst erineda.

(5) Vt 4. lisa.

(6) „f1/..” – mõõde f1, mis mõõdetakse pärast tõuget millimeetrites näidatud kaugusel võrdlustasapinnast.

(7) „../24 mv” – võrdlustasapinnast 24 mm kaugusel mõõdetud väärtus.

(8) Nulltelg on võrdlustasapinnaga risti ja läbib kahe paralleelse joone lõikepunkti, nagu osutatud joonisel 5.

(9) Klaaskolb ja toed ei ulatu ümbrisest väljapoole, nagu näidatud joonisel 6. Ümbris on nulltelje suhtes kontsentriline.

(10) The part of the bulb within the angles ± 1 and ± 2 shall be the light emitting part. This part shall be as homogeneous in form as possible and shall be optically distortion free. This applies to the whole bulb circumference within the angles ± 1 and ± 2.

(11) Liiteseadiste rakenduspinged võivad 12 Vst erineda.

(12) Vt 4. lisa.