ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskirja nr 17 – Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses istmete, nende kinnituspunktide ja võimalike peatugedega – parandus

( Euroopa Liidu Teataja L 373, 27. detsember 2006 )

Eeskirja nr 17 tekst asendatakse järgmisega:

leida, et muudatused on punktides 6.2, 6.3 ja 6.4 määratud tulemuste suhtes piisavalt ebaolulised, nii et neid saab kontrollida tüübikinnituskatsete tulemustel põhinevate arvutustega;

iga käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukit tuleb toota nii, et see vastaks kinnitatud tüübile, täites ülaltoodud punktis 5 sätestatud nõudeid. Siiski ei ole punktides 2.12.2 ja 2.12.3 määratletud peatugede puhul välistatud sõiduki vastavus kinnitatud tüübile isegi juhul, kui seda turustatakse peatugedeta istmetega;

Peatugedega istmete või pinkistmete puhul ulatub see piirkond asjaomase istme või istekoha keskpikitasapinnast mõlemal pool 70 mm kaugusel olevate vertikaalsete pikitasapindade vahele ja asub punktist R 635 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti asetseva tasapinna kohal. Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see katse ajaks kõige ebasoodsamasse asendisse (tavaliselt kõige ülemine asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab.

Vajaduse korral mõõdetakse peatoe laiust ka tasapinnal, mis on võrdlusjoonega risti ja istme punktist R 635 mm kõrgusel; see vahemaa mõõdetakse piki võrdlusjoont.

Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see kõige ebasoodsamasse asendisse (tavaliselt kõige ülemine asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab.

Punkti 6.3.1 katsetingimused loetakse täidetuks, kui tootja palvel asendatakse need töökorras oleva täieliku sõiduki kokkupõrkekatsega jäiga tõkke vastu käesoleva eeskirja 7. lisa punkti 2 sätete kohaselt. Sellisel juhul reguleeritakse iste ülaltoodud punktides 6.1.1, 6.3.3 ja 6.3.4 sätestatud viisil asendisse, mille puhul on jõudude jaotumine kinnitussüsteemis kõige ebasoodsam.

Juhtudel, kui lukustussüsteemid on sellised, et muus istme asendis kui ülaltoodud punktis 6.3.3 määratud asendid oleks jõudude jaotumine lukustussüsteemidele ja kinnituspunktidele ebasoodsam kui punktis 6.3.3 määratud kummagi konfiguratsiooni puhul, viiakse katsed läbi istme selles vähem soodsas asendis.

pikisuunaline asend on reguleeritud tootja osutatud kõige tagumisest tavalisest juhtimisasendist või kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra ettepoole (sõltumatu vertikaalse reguleerimisega istmete puhul pannakse istmepadi kõige madalamasse asendisse) ning vastavalt punkti 6.3.4 nõuetele, kui see on asjakohane.

Tingimused on täidetud, kui katsetatakse istet, mis on reguleeritud järgmistesse asenditesse:

Vastavust punktide 6.3.1 ja 6.3.2 nõuetele kontrollitakse istme igas asendis. Reguleeritavate peatugedega istmete puhul viiakse katsed läbi nii, et peatoed on kõige ebasoodsamas asendis (tavaliselt kõige kõrgem asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab. Katse ajal on iste sellises asendis, et ükski väline tegur ei takista lukustussüsteemide avanemist.

Reguleeritavate peatugedega istmete puhul viiakse katsed läbi nii, et peatoed on kõige ebasoodsamas asendis (tavaliselt kõige kõrgem asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab.

Kui leen on reguleeritav, tuleb see lukustada asendisse, mille puhul on 3. lisas kirjeldatud mudeli torso kalle tahapoole vertikaalse võrdlusjoone suhtes võimalikult lähedal 25 kraadile, kui tootja ei ole määratlenud teisiti.

Punktides 5.13.1 ja 5.13.2 nimetatud nõudeid ei kohaldata pagasipidurdussüsteemide suhtes, mis aktiveeruvad kokkupõrke korral automaatselt. Tootja peab tehnilist teenistust rahuldaval viisil näitama, et selliste süsteemide pakutav kaitse on samaväärne punktides 5.15.1 ja 5.15.2 kirjeldatuga.

Nõue loetakse täidetuks, kui katse jooksul jäävad eraldussüsteemid samale kohale. Eraldussüsteemide deformeerumine katse käigus on lubatud, kui eraldusseina esiserv (sealhulgas katsetatava(te) leeni (de) ja/või peatoe (peatugede) need osad, mille Shore’i kõvadus A on suurem kui 50), ei liigu ettepoole pikitasandist, mis läbib:

Leenid ja/või peatoed, mis moodustavad pagasiruumi esiseina, kui kõik istmed on paigaldatud tavalisse kasutusasendisse tootja poolt näidatud viisil, peavad olema piisavalt tugevad, et kaitsta sõitjaid laupkokkupõrkes kohalt liikunud pagasi eest. See nõue loetakse täidetuks, kui 9. lisas kirjeldatud katse ajal või järel jäävad leenid samasse asendisse ja nende lukustussüsteemid paigale. Leenide ja nende kinnituste deformeerumine on katsete ajal lubatud, kui katsetatud leeni ja/või peatugede nende osade, mille Shore’i kõvadus A on suurem kui 50, kõvemate osade esiserv ei liigu ettepoole pikitasandist, mis läbib

Kui peatugi on reguleeritav, ei tohi olla võimalik seda tõsta maksimaalsest toimimiskõrgusest kõrgemale, välja arvatud juhul, kui kasutaja teeb seda meelega ning see ei ole seotud reguleerimiseks vajalike toimingutega.

Peatugi ja selle kinnituspunkt peavad olema sellised, et mõõdetuna vastavalt punktis 6.4.3 sätestatud staatilisele menetlusele on peatoe võimaldatav maksimaalne pea nihkumine tahapoole (X) alla 102 mm.

Peatoe laius peab olema selline, et normaalselt istuva isiku pea oleks kohaselt toetatud. Nagu on kindlaks määratud punktis 6.6 kirjeldatud korras, katab peatugi piirkonna, mis ulatub selle istme vertikaaltasapinnast, mille jaoks peatugi on ette nähtud, mõlemal pool vähemalt 85 mm kaugusele.

Reguleeritava kõrgusega peatugede puhul võib olla peatoena toimiva seadme osal üks või mitu ava, mis nende kujust olenemata asuvad kaugusel a, mis ületab 60 mm punktis 6.7 kirjeldatud mõõtmisviisi juures, eeldusel et punktis 6.4.3.3.2 ette nähtud lisakatse järel on punkti 5.11 nõuded siiski täidetud.

Kahe vertikaalse pikitasandi vahel, mis asuvad mõlemal pool võrdlusjoont 85 mm kaugusel. Selles piirkonnas on lubatud üks või mitu ava, mis nende kujust olenemata asuvad kaugusel a, mis ületab 60 mm punktis 6.7 kirjeldatud mõõtmisviisi juures, eeldusel et punktis 6.4.3.3.2 ette nähtud lisakatse järel on punkti 5.11 nõuded siiski täidetud.

Mittereguleeritava kõrgusega seadme puhul ei või leeni ja peatoe vaheline ava olla üle 60 mm. Kui peatoe kõrgus on reguleeritav, ei või see madalaimas asendis olla leeni ülemisest osast kaugemal kui 25 mm. Reguleeritava kõrgusega istmete või pinkistmete puhul, millel on eraldi peatoed, kontrollitakse seda nõuet kõigi istme või pinkistme asendite juures.

Punktides 5.5.2 ja 5.5.3.1 nimetatud mõõtmed võivad eesistmete puhul olla alla 800 mm ja teiste istmete puhul alla 750 mm, et jätta piisavalt ruumi peatoe ja katuse sisepinna, akende või ükskõik millise sõiduki kere osa vahele; see vahe ei tohi siiski ületada 25 mm. Nihutus- ja/või reguleerimissüsteemidega varustatud istmete puhul kohaldatakse seda kõigi istmekohtade suhtes. Lisaks sellele ei või erandina punktis 5.5.3.2 sätestatust olla ühegi kasutusasendi kõrgus alla 700 mm.

eesistmete puhul võivad peatoed olla sellised, et neid saab tühja istme puhul automaatselt nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et need lähevad automaatselt kasutusasendisse, kui sõitja istub istmele.

muude istmete puhul, v.a esiistmed, võivad peatoed olla sellised, et neid saab nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et sõitjale on selge, et see asend ei ole ette nähtud peatoe kasutamiseks;

esiistmetel on peatugede kõrgus vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm; kõrgust mõõdetakse kõige kõrgema ja kõige madalama asendi, mida on võimalik reguleerida, vahelises asendis;

Punktis 6.8.1.2.2 määratud piirkonnas 2 asuvate peatugede esi- ja tagumiste külgede osad peavad olema polsterdatud nii, et vältida pea otsest kokkupuudet sõiduki detailidega, ning need peavad täitma punkti 5.1.4 nõudeid, mida kohaldatakse piirkonnas 2 asuvate istmete tagumiste osade suhtes.

Katsete järel peavad nihutussüsteemid, mis on ette nähtud sõitjatele juurdepääsu võimaldamiseks või soodustamiseks, olema töökorras; neid peab saama vähemalt üks kord avada ning nende abil peab saama nihutada istet või istme osa, mille tarvis need on ette nähtud.

Punktides 6.2 ja 6.3 kirjeldatud katse käigus või järel ei või ilmneda ühtki riket istmeraamis, istme kinnituspunktides, reguleerimis- ja nihutussüsteemides ega nende lukustussüsteemides. Lubatud on jäävdeformatsioonid ja sealhulgas rebendid, eeldusel et need ei suurenda kokkupõrke korral vigastuste ohtu ja et seade pidas vastu ette nähtud koormusele.

Kui eespool nimetatud piirkondades on osi, mille Shore’i kõvadus A on väiksem kui 50, kohaldatakse eespool olevaid nõudeid ainult jäikade osade suhtes, välja arvatud nõuded, mis on seotud 6. lisa nõuetele vastava energia hajumise katsega.

Punktis 6.8.1.2 määratud piirkonnas 2 võib pindade raadius olla alla 5 mm, kuid mitte alla 2,5 mm, eeldusel et need on edukalt läbinud käesoleva eeskirja 6. lisas ette nähtud energia hajumise katse. Lisaks sellele peavad need pinnad olema polsterdatud, et vältida pea otsest kontakti istme raamiga.

istmete tagumiste osade suhtes, mis asuvad iga istmerea kõige madalamat punkti R läbivast horisontaaltasapinnast allpool. (Kui istmeridadel on erinevad kõrgused, pööratakse tasapind tagantpoolt alates üles- või allapoole, nii et see moodustab vertikaalse astme, mis läbib vahetult eespool oleva istmerea punkti R);

erinevate piirkondade osade suhtes, mis tungivad ümbritsevast pinnast esile alla 3,2 mm ja millel on tömbid ääred, eeldusel et esiletungiva osa kõrgus ei ületa selle poolt laiust;

Istmete tagumiste osade pinnal ei või olla ohtlikku karedust ega teravaid ääri, mis võiksid suurendada sõitjate raskete vigastuste ohtu. See nõue loetakse täidetuks, kui punktis 6.1 täpsustatud tingimustel katsetatud istmete tagumiste osade pinna kumerusraadius on vähemalt:

Igas esitatud reguleerimis- ja nihutussüsteemis on lukustussüsteem, mis toimib automaatselt. Käetugede või muude mugavusseadmete lukustussüsteemid ei ole vajalikud, kui need seadmed ei kujuta endast kokkupõrke korral sõitjate vigastamise lisaohuallikat.

Kui sõiduk on varustatud ühe või mitme istmega, millele on kinnitatud või saab kinnitada peatoed ja mis on saanud tüübikinnituse vastavalt punktide 5.1 ja 5.2 nõuetele, järgnevad käesoleva eeskirja numbrile tähed “RA”. Käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval vormil näidatakse, millis(t)ele sõiduki istme(te)le on kinnitatud või saab kinnitada peatoed. Samuti näitab see märgistus, et sõiduki kõik ülejäänud istmed, millele ei ole kinnitatud või ei saa kinnitada peatugesid, on saanud tüübikinnituse ning vastavad käesoleva eeskirja punkti 5.1 nõuetele.

eraldiseisev peatugi – istmest eraldiseisev peatugi, mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse kindlalt sõiduki kere külge;

mahavõetav peatugi – istmest eraldatav peatugi, mis on konstrueeritud nii, et see kinnitatakse kindlalt leeni külge;

peatugi – seade, mille eesmärk on vähendada täiskasvanud sõitja pea tahapoole nihkumist torso suhtes, et vähendada sõitja kaelalülivigastuse ohtu õnnetuse korral;

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE ASETUS

Näidis A

(vt käesoleva eeskirja punktid 4.4, 4.4.1, 4.4.2 ja 4.4.3)

Sõiduk, mille vähemalt ühele istmele on paigaldatud peatugi või saab seda paigaldada

Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et asjakohane sõidukitüüp on kinnitatud selliste istmete tugevuse osas, millele on paigaldatud või saab paigaldada peatoed, ning peatugede omaduste osas kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 17 kohaselt tüübikinnitusnumbri 072439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et käesolev eeskiri sisaldas kinnitamise ajal juba 07-seeria muudatusi. Samuti näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüüp kinnitati eeskirja nr 17 kohaselt kõigi selliste istmete tugevuse osas, millele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid.

Näidis B

(vt käesoleva eeskirja punktid 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2)

Sõiduk, mille istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid

Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübi istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid ning et see on istmete ja nende kinnituste tugevuse osas kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 17 kohaselt tüübikinnitusnumbri 072439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et käesolev eeskiri sisaldas kinnitamise ajal juba 07-seeria muudatusi.

Näidis C

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Sõiduk, mille vähemalt ühele istmele on paigaldatud peatugi või saab seda paigaldada

Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübil on vähemalt üks iste, millele on paigaldatud peatugi või saab seda paigaldada ning et see on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirjade nr 17 ja 33 kohaselt (5).

Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et eeskiri nr 17 sisaldas kinnitamise ajal juba 07-seeria muudatusi, aga eeskiri nr 33 oli veel algkujul. Samuti näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüüp kinnitati eeskirja nr 17 kohaselt kõigi selliste istmete tugevuse osas, millele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid.

Näidis D

(vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

Sõiduk, mille istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid

Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübi istmetele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid ning et see kinnitati Madalmaades (E4) eeskirjade nr 17 ja 33 kohaselt (5). Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et eeskiri nr 17 sisaldas kinnitamise ajal juba 07-seeria muudatusi, aga eeskiri nr 33 oli veel algkujul.