ET

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav veebisaidil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 99 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite kinnitatud gaaslahendusega laternamoodulites kasutatavate gaaslahendusvalgusallikate tüübikinnitust

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja algversiooni 9. täiendus — jõustumise kuupäev: 10. juuni 2014

SISUKORD

EESKIRI

LISAD

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse 1. lisas osutatud gaaslahendusvalgusallikate suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks mootorsõidukite kinnitatud gaaslahendusega laternamoodulites.

2. HALDUSSÄTTED

2.1. Mõisted

2.1.1. Käesolevas eeskirjas tähendab „kategooria” standarditud gaaslahendusvalgusallikate eri põhikonstruktsioone. Igale põhikonstruktsiooni kategooriale vastab eritähis, näiteks „D2S”.

2.1.2. Eri „tüüpi” (1) gaaslahendusvalgusallikad on sama kategooria gaaslahendusvalgusallikad, mis erinevad üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

kaubanimi või kaubamärk, s.o:

kolvi ja/või sokli konstruktsioon, kuivõrd need erinevused mõjutavad optilisi tulemusi.

2.2. Tüübikinnituse taotlemine

2.2.1. Tüübikinnitustaotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

2.2.2. Igale tüübikinnituse taotlusele lisatakse (vt ka punkt 2.4.2):

kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada tüübi määramist;

2.2.3. Gaaslahendusvalgusallika tüübi korral, mis erineb juba tüübikinnituse saanud gaaslahendusvalgusallika tüübist üksnes kaubanime või kaubamärgi poolest, piisab:

tootja avaldusest, milles tõendatakse esitatud tüübi (välja arvatud kaubanimi või kaubamärk) identsust juba kinnitatud tüübiga, mis on identifitseeritav vastava tüübikinnituskoodi abil, ning sama tootja toodetud;

2.2.4. Pädev asutus teeb enne tüübikinnituse andmist kindlaks, kas on kehtestatud rahuldav kord, millega tagatakse toodangu nõuetele vastavuse tõhus kontroll.

2.3. Tähised

2.3.1. Tüübikinnituse saamiseks esitatud gaaslahendusvalgusallikatel soklile või kolvile peab olema kantud:

nimivõimsus; seda ei pea eraldi märkima, kui see on osa asjaomase kategooria rahvusvahelisest märgistusest;

2.3.2. Punktis 2.3.1.4 osutatud ala märgitakse koos tüübikinnitustaotlusega esitatavatele joonistele.

2.3.3. Muud kui punktidega 2.3.1 ja 2.4.4 hõlmatud märgised võib kanda soklile.

2.3.4. Juhul kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud, kantakse valgusallika tüübikinnitusel kasutatavale liiteseadisele tüübi- ja kaubanimemärgis ning nimipinge ja -võimsus, nagu on osutatud asjaomase laterna teabelehel.

2.4. Tüübikinnitus

2.4.1. Kui kõik punkti 2.2.2.3 või 2.2.3.2 kohaselt esitatud gaaslahendusvalgusallika tüübi näidised vastavad punkti 2.2.2.4 kohaselt liiteseadisega katsetamisel käesoleva eeskirja nõuetele (juhul kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud), antakse tüübikinnitus.

2.4.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimene number näitab muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi.

Sellele järgneb kuni kolmekohaline tunnusnumber. Kasutada võib ainult joonealuses märkuses (2) loetletud araabia numbreid ja suurtähti.

Sama kokkuleppeosaline ei tohi ühele gaaslahendusvalgusallika tüübile antud koodi anda teisele gaaslahendusvalgusallika tüübile. Taotleja soovil võib sama tüübikinnituskoodi anda nii valget kui ka valikkollast valgust kiirgavatele gaaslahendusvalgusallikatele (vt punkt 2.1.2).

2.4.3. Teade gaaslahendusvalgusallika tüübile käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ja taotleja esitatud joonisel, mille formaat ei ületa A4 mõõtmeid (210 × 297 mm) ning mille mõõtkava on vähemalt 2:1.

2.4.4. Igale gaaslahendusvalgusallikale, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, paigaldatakse punktis 2.3.1.4 osutatud alale lisaks punktis 2.3.1 nõutavale märgisele rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb alljärgnevast:

2.4.5. Kui taotleja on saanud mitmele kaubanimele või kaubamärgile ühe ja sama tüübikinnitusnumbri, piisab punkti 2.3.1.1 nõude täitmiseks ühest või mõnest kaubanimest või kaubamärgist.

2.4.6. Punktides 2.3.1 ja 2.4.3 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustutamatud.

2.4.7. Käesoleva eeskirja 3. lisas on näide tüübikinnitusmärgi paigutuse kohta.

3. TEHNILISED NÕUDED

3.1. Mõisted

3.1.1. „Gaaslahendusvalgusallikas”– valgusallikas, milles valgust annab stabiliseeritud valguskaar.

3.1.2. „Liiteseadis”– gaaslahendusvalgusallika spetsiaalne toiteallikas, mis võib olla valgusallikaga integreeritud.

3.1.3. „Nimipinge”– liiteseadisele või (valgusallikaga integreeritud liiteseadise korral) valgusallikale märgitud sisendpinge.

3.1.4. „Nimivõimsus”– gaaslahendusvalgusallikale ja liiteseadisele märgitud võimsus.

3.1.5. „Katsepinge”– pinge liiteseadise või (valgusallikaga integreeritud liiteseadise korral) valgusallika sisendklemmidel, millele gaaslahendusvalgusallika elektrilised ja fotomeetrilised näitajad peavad vastama ja millele vastavust katsetatakse.

3.1.6. „Sihtväärtus”– elektrilise või fotomeetrilise näitaja ettenähtud väärtus. See tuleb lubatud hälbe piires saavutada, kui gaaslahendusvalgusallikas lülitatakse sisse katsepingel töötava liiteseadisega, mis võib olla valgusallikaga integreeritud.

3.1.7. „Standardne gaaslahendusega (etalon)valgusallikas”– spetsiaalne gaaslahendusvalgusallikas, mida kasutatakse esilaternate katsetamiseks. Selle mõõtmeid ning elektrilisi ja fotomeetrilisi näitajaid on vähendatud vastavalt asjaomasele andmelehele.

3.1.8. „Nulltelg”– sokli abil määratud telg, mille suhtes määratakse gaaslahendusvalgusallika teatavad mõõtmed.

3.1.9. „Baastasand”– sokli abil määratud tasapind, mille suhtes määratakse gaaslahendusvalgusallika teatavad mõõtmed.

3.2. Üldnõuded

3.2.1. Iga esitatud näidis peab vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele, kui näidist katsetatakse valgusallikaga integreerimata liiteseadisega vastavalt punktile 2.2.2.4.

3.2.2. Gaaslahendusvalgusallikate konstruktsioon peab olema selline, et need oleksid ja püsiksid tavakasutuse korral heas töökorras. Peale selle ei tohi neil olla projekteerimis- ega tootmisvigu.

3.3. Tootmine

3.3.1. Gaaslahendusvalgusallika kolvil ei tohi olla täkkeid ega täppe, mis võivad halvendada valgusallika tõhusust ja optilisi tööparameetreid.

3.3.2. Pärast 15-tunnist tööd liiteseadisega või integreeritud liiteseadisega valgusallikaga katsepingel pühitakse värvilise (välimise) kolvi pinda kergelt puuvillase lapiga, mida on leotatud 70 % (mahu järgi) n-heptaanist ja 30 % tolueenist koosnevas segus. Ligikaudu viie minuti pärast kontrollitakse kolvi pinda visuaalselt. Sellel ei tohi olla nähtavaid muutusi.

3.3.3. Gaaslahendusvalgusallikatel peavad olema standardsoklid, mis vastavad Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) trükises 60061 (kolmas trükk) avaldatud soklite andmelehtedele, nagu osutatud 1. lisa andmelehtedel.

3.3.4. Soklid peavad olema tugevad ja kindlalt kolbide külge kinnitatud.

3.3.5. Gaaslahendusvalgusallikate vastavus punktide 3.3.3–3.3.4 nõuetele tehakse kindlaks visuaalse vaatluse, mõõtmete kontrolli ja vajaduse korral katseseadmete abil.

3.4. Katsed

3.4.1. Gaaslahendusvalgusallikaid vanandatakse vastavalt 4. lisale.

3.4.2. Kõiki näidiseid katsetatakse koos liiteseadisega vastavalt punktile 2.2.2.4, juhul kui liiteseadis ei ole valgusallikaga integreeritud.

3.4.3. Elektrilised mõõtmised tehakse vähemalt täpsusklassi 0,2 mõõteriistadega (täpsus 0,2 % kogu skaalast).

3.5. Elektroodide, valguskaare ja ribade asend ning mõõtmed

3.5.1. Elektroodide geomeetriline asend peab vastama asjaomasel andmelehel kirjeldatule. Valguskaare ja elektroodide asendi mõõtmise meetodi näidis on esitatud 5. lisas. Võib kasutada muid meetodeid.

3.5.1.1. Valgusallika elektroodide asendit ja mõõtmeid mõõdetakse enne vanandamisperioodi; gaaslahendusvalgusallikas on mõõtmise ajal välja lülitatud ning mõõtmine tehakse optiliste meetoditega läbi klaasümbrise.

3.5.2. Valguskaare kuju ja asend peab vastama asjaomase andmelehe nõuetele.

3.5.2.1. Mõõtmine tehakse pärast vanandamist nii, et valgusallikat varustatakse katsepingel liiteseadisest, või nii, et valgusallikasse on integreeritud katsepingel liiteseadis.

3.5.3. Ribade asend ja mõõde ning valgusläbivus peavad vastama asjaomase andmelehe nõuetele.

3.5.3.1. Mõõtmine tehakse pärast vanandamist nii, et valgusallikat varustatakse katsepingel liiteseadisest, või nii, et valgusallikasse on integreeritud katsepingel liiteseadis.

3.6. Sisselülitamise, stabiliseerimise ja kaare taassüttimise näitajad

3.6.1. Sisselülitamine

Vastavalt 4. lisa tingimusele katsetamisel peab gaaslahendusvalgusallikas lülituma sisse kohe ja jääma põlema.

3.6.2. Stabiliseerimine

3.6.2.1. Gaaslahendusvalgusallikad, mille sihtvalgusvoog on rohkem kui 2 000 lm:

Sihtvalgusvoog on märgitud asjaomasel andmelehel.

3.6.2.2. Gaaslahendusvalgusallikad, mille sihtvalgusvoog on kuni 2 000 lm:

Sihtvalgusvoog on märgitud asjaomasel andmelehel.

3.6.3. Kaare taassüttimine

Vastavalt 4. lisa tingimustele katsetamisel peab gaaslahendusvalgusallikas taassüttima kohe pärast andmelehel osutatud ajaks väljalülitamist. Ühe sekundi pärast peab valgusallikas kiirgama vähemalt 80 % selle sihtvalgusvoost.

3.7. Elektrilised näitajad

Vastavalt 4. lisa tingimustele mõõtmisel peavad valgusallika pinge ja võimsus jääma asjaomasel andmelehel märgitud piiridesse.

3.8. Valgusvoog

Vastavalt 4. lisa tingimustele mõõtmisel peab valgusvoog jääma asjaomasel andmelehel märgitud piiridesse. Kui sama tüüpi valgusallikale on ette nähtud nii valge kui ka valikkollane valgus, kehtib sihtväärtus valge valgusega valgusallikate kohta; valikkollase valgusega valgusallika valgusvoog peab aga olema vähemalt 68 % ettenähtud väärtusest.

3.9. Värvus

3.9.1. Kiiratava valguse värvus peab olema valge või valikkollane. Peale selle peavad kolorimeetrilised näitajad Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) värvsuskoordinaatidena väljendatuna jääma asjaomasel andmelehel märgitud piiridesse.

3.9.2. Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud kiiratava valguse värvuse mõisteid.

3.9.3. Värvust mõõdetakse 4. lisa punktis 10 sätestatud korras.

3.9.4. Gaaslahendusvalgusallika minimaalne punase värvuse sisaldus peab olema niisugune, et:

kus:

on lainepikkus.

on spektraalne valgusefektiivsus;

on radiaalse valgusvoo spektraaljaotus;

Selle väärtuse arvutamisel kasutatakse ühenanomeetriseid intervalle.

3.10. Ultraviolettkiirgus

Gaaslahendusvalgusallika ultraviolettkiirguse tase peab olema nii madal, et see vastaks väikese ultraviolettkiirgusega gaaslahendusvalgusallika tüübile, mis vastab valemile:

kus:

on fotomeetrilise kiirguse ekvivalent;

on spektraalne kaalufunktsioon;

(Muude sümbolite määratlusi vt punkt 3.9.4.)

Selle väärtuse arvutamisel kasutatakse ühenanomeetriseid intervalle.

Ultraviolettkiirgus kaalutakse vastavalt järgmises tabelis esitatud väärtustele.

Valitud lainepikkused on representatiivsed; muud väärtused tuleb interpoleerida.

Väärtused vastavalt Rahvusvahelise Kiirguskaitse Assotsiatsiooni Rahvusvahelise Mitteioniseeriva Kiirguse Komitee (IRPA/INIRC) suunistele ultraviolettkiirgusega kokkupuutumise piiramise kohta.

3.11. Standardsed gaaslahendusvalgusallikad

Standardsed gaaslahendusega (etalon)valgusallikad peavad vastama valgusallikate tüübikinnitusele esitatavatele nõuetele ja asjaomase andmelehe erinõuetele. Valget ja valikkollast valgust kiirgavate valgusallikatüüpide korral peab standardne valgusallikas kiirgama valget valgust.

4. TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

4.1. Käesoleva eeskirja raames tüübikinnituse saanud gaaslahendusvalgusallikad peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile, järgides punktis 3 ning käesoleva eeskirja 1. ja 3. lisas sätestatud märgiseid ja tehnilisi nõudeid.

4.2. Punkti 4.1 nõuete täitmise kontrollimiseks tehakse asjakohane toodangu kontroll.

4.3. Tüübikinnituse omanik peab eelkõige:

pääsema juurde seadmetele, mis on vajalikud kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks;

analüüsima igat liiki katsete tulemusi, kohaldades 7. lisa kriteeriume, et kontrollida tootenäitajaid ning tagada nende püsivus, võttes arvesse tööstustoodangu puhul lubatud kõikumisi;

tagama, et iga gaaslahendusvalgusallika tüübi puhul tehakse vähemalt käesoleva eeskirja 6. lisas ettenähtud katsed;

tagama, et kui on võetud näidiseid, millel ilmneb asjaomasele katsetüübile mittevastavust, valitakse uued näidised ja korratakse katset. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toote vastavus tüübikinnitusele.

4.4. Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses kohaldatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

4.4.1. Igal kontrollimisel tuleb kontrollijale esitada katsetulemused ja tootmise ülevaatuse tulemused.

4.4.2. Kontrollija võib võtta pisteliselt näidiseid, mida katsetatakse tootja laboris. Näidiste vähima arvu võib määrata vastavalt tootja enda kontrollimiste tulemustele.

4.4.3. Kui kvaliteeditase osutub ebarahuldavaks või kui peetakse vajalikuks kontrollida punkti 4.4.2 kohaldamisel tehtud katsete kehtivust, peab kontrollija valima välja näidised, mis saadetakse tüübikatsetusi teinud tehnilisele teenistusele.

4.4.4. Pädev asutus võib teha kõiki käesoleva eeskirjaga ette nähtud katseid. Katsed tehakse juhuslikkuse põhimõttel valitud näidistega, häirimata seejuures tootja tarnekohustusi ja lähtudes 8. lisa kriteeriumidest.

4.4.5. Pädev asutus püüab kontrolli teha kord kahe aasta järel. Kontrolli tehakse aga pädeva asutuse äranägemisel ja sõltuvalt sellest, kuivõrd pädev asutus usaldab tootmise nõuetele vastavuse tõhusa kontrolli tagamiseks võetud meetmeid. Negatiivsete tulemuste korral tagab pädev asutus, et võimalikult kiiresti võetakse toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks vajalikud meetmed.

5. KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

5.1. Gaaslahendusvalgusallikale käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui toodangu nõuetele vastavusele kehtestatud nõuded ei ole täidetud.

5.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teavitab ta sellest käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud teatise vormi abil viivitamatult teisi kokkuleppeosalisi, kes kohaldavad käesolevat eeskirja.

6. TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud gaaslahendusvalgusallika tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi kohase teatisega teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele.

7. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituste andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

(1) Valikkollast laternat või valikkollast välimist lisakolbi, mille ainus otstarve on muuta valge valgusega gaaslahendusvalgusallika värvust, kuid mitte muid omadusi, ei kujuta endast muutust gaaslahendusvalgusallika tüübis.

(2) 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(3) 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

1. LISA

GAASLAHENDUSVALGUSALLIKATE ANDMELEHED

Gaaslahendusvalgusallikate kategooriate loetelu ja lehtede numbrid:

Valgusallika kategooria Lehtede numbrid D1R DxR/1 kuni 7 D1S DxS/1 kuni 6 D2R DxR/1 kuni 7 D2S DxS/1 kuni 6 D3R DxR/1 kuni 7 D3S DxS/1 kuni 6 D4R DxR/1 kuni 7 D4S DxS/1 kuni 6 D5S D5S/1 kuni 5 D6S D6S/1 kuni 5 D8S D8S/1 kuni 5

Gaaslahendusvalgusallikate lehtede loetelu ja järjekord käesolevas lisas:

Lehtede numbrid DxR/1 kuni 7 (Leht DxR/6: kaks lk) DxS/1 kuni 6 D5S/1 kuni 5 D6S/1 kuni 5 D8S/1 kuni 5

Kategooriad D1R, D2R, D3R JA D4R – leht DxR/1

Joonistel esitatakse üksnes gaaslahendusvalgusallika põhimõõtmed (mm)

Joonis 1

Kategooria D1R — juhtmetega tüüp — sokkel PK32d-3

Joonis 2

Kategooria D2R — liitmikuga tüüp — sokkel P32d-3

1 Baastasand määratakse lambipesa pinnal olevate punktidega, millele toetuvad sokliääriku kolm tuginukki.

2 Vt leht DxR/3.

3 Välimise kolvi ekstsentrilisus nulltelje suhtes, mõõdetuna 27,1 mm kaugusel baastasandist, peab olema vähem kui ± 0,5 mm suunas C ning vähem kui – 1 mm /+ 0,5 mm suunas A.

Kategooriad D1R, D2R, D3R JA D4R – leht DxR/2

Joonistel esitatakse üksnes gaaslahendusvalgusallika põhimõõtmed (mm).

Joonis 3

Kategooria D3R — käivitiga tüüp — sokkel PK32d-6

Joonis 4

Kategooria D4R — liitmikuga tüüp — sokkel P32d-6

1 Baastasand määratakse lambipesa pinnal olevate punktidega, millele toetuvad sokliääriku kolm tuginukki.

2 Vt leht DxR/3.

3 Välimise kolvi ekstsentrilisus nulltelje suhtes, mõõdetuna 27,1 mm kaugusel baastasandist, peab olema vähem kui ± 0,5 mm suunas C ning vähem kui – 1 mm /+ 0,5 mm suunas A.

Kategooriad D1R, D2R, D3R JA D4R – leht DxR/3

Joonis 5

Nulltelje määramine (1)

Joonis 6

Lambi suurim piirjoon (2)

Kategooriad D1R, D2R, D3R JA D4R – leht DxR/4

Mõõtmed Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad Elektroodide asend Leht DxR/5 Kaare asend ja kuju Leht DxR/6 Mustade ribade asukoht Leht DxR/7 α1 (3) 45° ± 5° α2 (3) min 45° D1R: sokkel PK32d-3 D2R: sokkel P32d-3 D3R: sokkel PK32d-6 D4R: sokkel P32d-6 vastavalt IEC väljaandele 60061 (leht 7004-111-4) ELEKTRILISED JA FOTOMEETRILISED NÄITAJAD D1R/D2R D3R/D4R D1R/D2R D3R/D4R Liiteseadise nimipinge V 12 (4) 12 Nimivõimsus W 35 35 Katsepinge V 13,5 13,5 Lambi pinge Sihtväärtus V 85 42 85 42 Lubatud hälve ± 17 ± 9 ± 8 ± 4 Lambi võimsus Sihtväärtus W 35 35 Lubatud hälve ± 3 ± 0,5 Valgusvoog Sihtväärtus lm 2 800 2 800 Lubatud hälve ± 450 ± 150 Värvsus-koordinaadid valge valguse puhul Sihtväärtus x = 0,375 y = 0,375 Hälvete piirid (5) Piirid x = 0,345 x = 0,405 Lõikumis-punktid x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Kaare taassüttimise ooteaeg s 10 10

Kategooriad D1R, D2R, D3R JA D4R – leht DxR/5

Elektroodide asend

Katse abil tehakse kindlaks, kas elektroodid on nulltelje ja baastasandi suhtes õigesti paigutatud.

Mõõtmed (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad a1 d + 0,5 d + 0,2 a2 d + 0,7 d + 0,35 b1 0,4 0,15 b2 0,8 0,3 c 4,2 4,2 d = elektroodi läbimõõt; d < 0,3 (D1R ja D2R korral); d < 0,4 (D3R ja D4R korral).

Selle elektroodi kaare puutepunkt, mis on baastasandile kõige lähemal, paigutatakse a1 ja b1 abil määratud alale. Selle elektroodi kaare puutepunkt, mis on baastasandist kõige kaugemal, paigutatakse a2 ja b2 abil määratud alale.

Kategooriad D1R, D2R, D3R JA D4R – leht DxR/6 (lk 1/2)

Kaare asend ja kuju

Kõnealuse katse abil määratakse kindlaks kaare kuju ja teravus ning kaare asend nulltelje ja baastasandi suhtes; selleks mõõdetakse kaare painet ja hajumist ning valgustugevust keskristlõikel D, kus LmaxC on kaare maksimaalne valgustugevus mõõdetuna vaatlussuunast C; vt leht DxR/2.

Suhtelise heleduse jaotuse mõõtmisel keskristlõikel D, nagu näidatud eespool oleval joonisel, on maksimumväärtuse LmaxC kaugus nullteljest r. LmaxC 20 % punktide kaugus on s, nagu näidatud allpool oleval joonisel.

Mõõtmed (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad D1R/D2R D3R/D4R r (kaare paine) 0,50 ± 0,25 0,50 ± 0,25 0,50 ± 0,20 s (kaare hajumine) 1,10 ± 0,25 1,10 + 0,25/– 0,40 1,10 ± 0,25

Kategooriad D1R, D2R, D3R JA D4R – leht DxR/6 (lk 2/2)

Juhukiired

Selle katse abil määratakse juhukiirte soovimatu peegeldumine, mõõtes valgustugevust alas A ning sirgjoontel B ja C, kus LmaxB on kaare maksimaalne valgustugevus mõõdetuna vaatlussuunast B; vt leht DxR/2.

Valgustugevuste mõõtmisel mõõtesuunast B, nagu sätestatud lehel DxR/7, kasutades 5. lisas kirjeldatud seadet, kuid 0,2M mm läbimõõduga ringiga, on protsendina maksimumist LmaxB väljendatud suhteline heledus (ristlõikel D) järgmine:

Ala A ≤ 4,5 % Joon B ≤ 15 % Joon C ≤ 5,0 %

Ala A pindala määratakse musta pindega, välimise kolviga ja tasapinnaga, mis on 24,5 mm kaugusel baastasandist.

Kategooriad D1R, D2R, D3R JA D4R – leht DxR/7

Mustade ribade asukoht

Kõnealuse katse abil tehakse kindlaks, kas mustad ribad on nulltelje ja baastasandi suhtes õigesti paigutatud.

Kaare heleduse jaotuse mõõtmisel keskristlõikel nagu sätestatud lehel DxR/6, kui valgusallikas on pööratud nii, et must riba katab kaare, peab mõõdetud valgustugevus olema ≤ 0,5 % Lmax.

a1 ja a3-ga määratud alal võib musta pinde asendada muu vahendiga, mis takistab valgusläbivust asjaomaselt alalt.

Mõõtmed Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad α1 45° ± 5° α3 min 70° α4 min 65° β1/24, β1/30, β2/24, β2/30 25° ± 5° f1/24, f2/24 (6) 0,15 ± 0,25 0,15 ± 0,20 f1/30 (6) f1/24 mv ± 0,15 (7) f1/24 mv ± 0,1 f2/30 (6) f2/24 mv ± 0,15 (7) f2/24 mv ± 0,1 f1/24 mv – f2/24 mv ± max 0,3 ± max 0,2 d 9 ± 1

Kategooriad D1S, D2S, D3S JA D4S – leht DxS/1.

Joonistel esitatakse üksnes gaaslahendusvalgusallika põhimõõtmed (mm)

Joonis 1

Kategooria D1S — juhtmetega tüüp — sokkel PK32d-2

Joonis 2

Kategooria D2S — liitmikuga tüüp — sokkel P32d-2

1 Baastasand määratakse lambipesa pinnal olevate punktidega, millele toetuvad sokliääriku kolm tuginukki.

2 Vt leht DxS/3.

3 Mõõdetuna 27,1 mm kaugusel baastasandist on välimise kolvi ekstsentrilisus sisemise kolvi keskpunkti suhtes maksimaalselt 1 mm.

Kategooriad D1S, D2S, D3S JA D4S – leht DxS/2

Joonistel esitatakse üksnes gaaslahendusvalgusallika põhimõõtmed (mm)

Joonis 3

Kategooria D3S — käivitiga tüüp — sokkel PK32d-5

Joonis 4

Kategooria D4S — liitmikuga tüüp — sokkel P32d-5

1 Baastasand määratakse lambipesa pinnal olevate punktidega, millele toetuvad sokliääriku kolm tuginukki.

2 Vt leht DxS/3.

3 Mõõdetuna 27,1 mm kaugusel baastasandist on välimise kolvi ekstsentrilisus sisemise kolvi keskpunkti suhtes maksimaalselt 1 mm.

Kategooriad D1S, D2S, D3S JA D4S – leht DxS/3

Joonis 5

Nulltelje määramine (8)

Joonis 6

Lambi suurim piirjoon (9)

Kategooriad D1S, D2S, D3S JA D4S – leht DxS/4.

Mõõtmed Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad Elektroodide asend Leht DxS/5 Kaare asend ja kuju Leht DxS/6 α1, α2 (10) min 55° min 55° D1S: sokkel PK32d-2 D2S: sokkel P32d-2 D3S: sokkel PK32d-5 D4S: sokkel P32d-5 vastavalt IEC väljaandele 60061 (leht 7004-111-4) ELEKTRILISED JA FOTOMEETRILISED NÄITAJAD D1S/D2S D3S/D4S D1S/D2S D3S/D4S Liiteseadise nimipinge V 12 (11) 12 Nimivõimsus W 35 35 Katsepinge V 13,5 13,5 Lambi pinge Sihtväärtus V 85 42 85 42 Lubatud hälve ± 17 ± 9 ± 8 ± 4 Lambi võimsus Sihtväärtus W 35 35 Lubatud hälve ± 3 ± 0,5 Valgusvoog Sihtväärtus lm 3 200 3 200 Lubatud hälve ± 450 ± 150 Värvsuskoordinaadid Sihtväärtus x = 0,375 y = 0,375 Hälvete piirid (12) Piirid x = 0,345 x = 0,405 Lõikumispunktid x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Kaare taassüttimise ooteaeg s 10 10

Kategooriad D1S, D2S, D3S JA D4S – leht DxS/5

Elektroodide asend

Katse abil tehakse kindlaks, kas elektroodid on nulltelje ja baastasandi suhtes õigesti paigutatud.

Mõõtmed (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad a1 d + 0,2 d + 0,1 a2 d + 0,5 d + 0,25 b1 0,3 0,15 b2 0,6 0,3 c 4,2 4,2 d = elektroodi läbimõõt; d < 0,3 (D1S ja D2S korral); d < 0,4 (D3S ja D4S korral).

Selle elektroodi kaare puutepunkt, mis on baastasandile kõige lähemal, paigutatakse a1 ja b1 abil määratud alale. Selle elektroodi kaare puutepunkt, mis on baastasandist kõige kaugemal, paigutatakse a2 ja b2 abil määratud alale.

Kategooriad D1S, D2S, D3S JA D4S – leht DxS/6

Kaare asend ja kuju

Selle katse abil määratakse kindlaks kaare kuju ning asend nulltelje ja baastasandi suhtes. Selleks mõõdetakse kaare painet ja hajumist ristlõikel 27,1 mm kaugusel baastasandist.

Suhtelise heleduse jaotuse mõõtmisel keskristlõikel, nagu näidatud eespool oleval joonisel, on maksimaalse väärtuse kaugus nullteljest r. Punkt, kus valgustugevus on 20 % maksimumväärtusest, on s-i piires.

Mõõtmed (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad r (kaare paine) 0,50 ± 0,40 0,50 ± 0,20 s (kaare hajumine) 1,10 ± 0,40 1,10 ± 0,25

Kategooria D5S – leht D5S/1

Joonistel esitatakse üksnes gaaslahendusvalgusallika põhimõõtmed (mm)

Joonis 1

Kategooria D5S — sokkel PK32d-7

1 Baastasand määratakse lambipesa pinnal olevate punktidega, millele toetuvad sokliääriku kolm tuginukki.

2 Vt leht D5S/2.

3 Mõõdetuna 18,0 mm kaugusel baastasandist on välimise kolvi ekstsentrilisus sisemise kolvi keskpunkti suhtes maksimaalselt 1 mm.

4 Valikuline tihvt.

Kategooria D5S – leht D5S/2

Joonis 2

Nulltelje määramine (13)

Joonis 3

Lambi suurim piirjoon (14)

Kategooria D5S – leht D5S/3

Mõõtmed Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad Elektroodide asend Leht D5S/4 Kaare asend ja kuju Leht D5S/5 α1, α2 (15) min 55° min 55° D5S: sokkel PK32d-7 vastavalt IEC väljaandele 60061 (leht 7004-111-4) ELEKTRILISED JA FOTOMEETRILISED NÄITAJAD Nimipinge V 12/24 12/24 Nimivõimsus W 25 25 Katsepinge V 13,2/28 13,2/28 Laterna sihtvõimsus (16) W 31 max 31 max Värvsuskoordinaadid Sihtväärtus x = 0,375 y = 0,375 Hälvete piirid (17) Piirid x = 0,345 x = 0,405 Lõikumis-punktid x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Sihtvalgusvoog lm 2 000 ± 300 2 000 ± 100 Kaare taassüttimise ooteaeg s 10 10

Kategooria D5S – leht D5S/4

Elektroodide asend

Katse abil tehakse kindlaks, kas elektroodid on nulltelje ja baastasandi suhtes õigesti paigutatud.

Pealtvaade (skemaatiline):

Külgvaade (skemaatiline):

Mõõtesuund: valgusallika külg- ja pealtvaade

Mõõtmed (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad a1 0,30 0,20 a2 0,50 0,25 b1 0,30 0,15 b2 0,60 0,30 c 3,90 3,90

Selle elektroodi kaare puutepunkt, mis on baastasandile kõige lähemal, paigutatakse a1 ja b1 abil määratud alale. Selle elektroodi kaare puutepunkt, mis on baastasandist kõige kaugemal, paigutatakse a2 ja b2 abil määratud alale.

Kategooria D5S – leht D5S/5

Kaare asend ja kuju

Käesoleva katse abil määratakse kindlaks kaare kuju ning asend nulltelje ja baastasandi suhtes. Selleks mõõdetakse kaare painet ja hajumist keskristlõikel 18,0 mm kaugusel baastasandist.

Suhtelise heleduse jaotuse mõõtmisel keskristlõikel, nagu näidatud eespool oleval joonisel, on maksimaalse väärtuse kaugus nullteljest r. Punkt, kus valgustugevus on 20 % maksimumväärtusest, on s-i piires.

Mõõtmed (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standard-valgusallikad r (kaare paine) 0,50 +/– 0,25 0,50 +/– 0,15 s (kaare hajumine) 0,70 +/– 0,25 0,70 +/– 0,15

Kategooria D6S – leht D6S/1

Joonistel esitatakse üksnes gaaslahendusvalgusallika põhimõõtmed (mm)

Joonis 1

Kategooria D6S — sokkel P32d-1

1 Baastasand määratakse lambipesa pinnal olevate punktidega, millele toetuvad sokliääriku kolm tuginukki.

2 Vt leht D6S/2.

3 Mõõdetuna 27,1 mm kaugusel baastasandist on välimise kolvi ekstsentrilisus sisemise kolvi keskpunkti suhtes maksimaalselt 1 mm.

Kategooria D6S – leht D6S/2

Joonis 2

Nulltelje määramine (18)

Joonis 3

Lambi suurim piirjoon (19)

Kategooria D6S – leht D6S/3

Mõõtmed Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad Elektroodide asend Leht D6S/4 Kaare asend ja kuju Leht D6S/5 α1, α2 (20) min 55° min 55° D6S: sokkel P32d-1 vastavalt IEC väljaandele 60061 (leht 7004-111-4) ELEKTRILISED JA FOTOMEETRILISED NÄITAJAD Liiteseadise nimipinge V 12 (21) 12 Nimivõimsus W 25 25 Katsepinge V 13,2 13,2 Laterna sihtpinge V 42 ± 9 42 ± 4 Laterna sihtvõimsus W 25± 3 25 ± 0,5 Sihtvalgusvoog lm 2 000 ± 300 2 000 ± 100 Värvsus-koordinaadid Sihtväärtus x = 0,375 y = 0,375 Hälvete piirid (22) Piirid x = 0,345 x = 0,405 Lõikumispunktid x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Kaare taassüttimise ooteaeg s 10 10

Kategooria D6S – leht D6S/4

Elektroodide asend

Katse abil tehakse kindlaks, kas elektroodid on nulltelje ja baastasandi suhtes õigesti paigutatud.

Pealtvaade (skemaatiline):

Külgvaade (skemaatiline):

Mõõtesuund: valgusallika külg- ja pealtvaade

Mõõtmed (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad a1 0,30 0,20 a2 0,50 0,25 b1 0,30 0,15 b2 0,60 0,30 c 3,90 3,90

Selle elektroodi kaare puutepunkt, mis on baastasandile kõige lähemal, paigutatakse a1 ja b1 abil määratud alale. Selle elektroodi kaare puutepunkt, mis on baastasandist kõige kaugemal, paigutatakse a2 ja b2 abil määratud alale.

Kategooria D6S – leht D6S/5

Kaare asend ja kuju

Selle katse abil määratakse kindlaks kaare kuju ning asend nulltelje ja baastasandi suhtes. Selleks mõõdetakse kaare painet ja hajumist ristlõikel 27,1 mm kaugusel baastasandist.

Suhtelise heleduse jaotuse mõõtmisel keskristlõikel, nagu näidatud eespool oleval joonisel, on maksimaalse väärtuse kaugus nullteljest r. Punkt, kus valgustugevus on 20 % maksimumväärtusest, on s-i piires.

Mõõtmed (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standard-valgusallikad r (kaare paine) 0,50 +/– 0,25 0,50 +/– 0,15 s (kaare hajumine) 0,70 +/– 0,25 0,70 +/– 0,15

Kategooria D8S – leht D8S/1

Joonistel esitatakse üksnes põhimõõtmed (mm)

Joonis 1

Kategooria D8S — sokkel PK32d-1

1 Baastasand määratakse lambipesa pinnal olevate punktidega, millele toetuvad sokliääriku kolm tuginukki.

2 Vt leht D8S/2.

3 Mõõdetuna 27,1 mm kaugusel baastasandist on välimise kolvi ekstsentrilisus sisemise kolvi keskpunkti suhtes maksimaalselt 1 mm.

Kategooria D8S – leht D8S/2

Joonis 2

Nulltelje määramine (23)

Joonis 3

Lambi suurim piirjoon (24)

Kategooria D8S – leht D8S/3

Mõõtmed Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad Elektroodide asend Leht D8S/4 Kaare asend ja kuju Leht D8S/5 α1, α2 (25) min 55° min 55° D8S: sokkel PK32d-1 vastavalt IEC väljaandele 60061 (leht 7004-111-4) ELEKTRILISED JA FOTOMEETRILISED NÄITAJAD Liiteseadise nimipinge V 12 (26) 12 Nimivõimsus W 25 25 Katsepinge V 13,2 13,2 Laterna sihtpinge V 42 ± 9 42 ± 4 Laterna sihtvõimsus W 25 ± 3 25 ± 0,5 Sihtvalgusvoog lm 2 000 ± 300 2 000 ± 100 Värvsuskoordinaadid Sihtväärtus x = 0,375 y = 0,375 Hälvete piirid (27) Piirid x = 0,345 x = 0,405 Lõikumispunktid x = 0,345 y = 0,371 x = 0,405 y = 0,409 x = 0,405 y = 0,354 x = 0,345 y = 0,309 Kaare taassüttimise ooteaeg s 10 10

Kategooria D8S — leht D8S/4

Elektroodide asend

Katse abil tehakse kindlaks, kas elektroodid on nulltelje ja baastasandi suhtes õigesti paigutatud.

Pealtvaade (skemaatiline):

Külgvaade (skemaatiline):

Mõõtesuund: valgusallika külg- ja pealtvaade

Mõõtmed (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad a1 0,30 0,20 a2 0,50 0,25 b1 0,30 0,15 b2 0,60 0,30 c 3,90 3,90

Selle elektroodi kaare puutepunkt, mis on baastasandile kõige lähemal, paigutatakse a1 ja b1 abil määratud alale. Selle elektroodi kaare puutepunkt, mis on baastasandist kõige kaugemal, paigutatakse a2 ja b2 abil määratud alale.

Kategooria D8S – leht D8S/5

Kaare asend ja kuju

Selle katse abil määratakse kindlaks kaare kuju ning asend nulltelje ja baastasandi suhtes. Selleks mõõdetakse kaare painet ja hajumist ristlõikel 27,1 mm kaugusel baastasandist.

Suhtelise heleduse jaotuse mõõtmisel keskristlõikel, nagu näidatud eespool oleval joonisel, on maksimaalse väärtuse kaugus nullteljest r. Punkt, kus valgustugevus on 20 % maksimumväärtusest, on s-i piires.

Mõõtmed (mm) Seeriatootmises olevad valgusallikad Standardvalgusallikad r (kaare paine) 0,50 +/– 0,25 0,50 +/– 0,15 s (kaare hajumine) 0,70 +/– 0,25 0,70 +/– 0,15

(1) Nulltelg on baastasandiga risti ja läbib kahe paralleelse sirgjoone lõikumispunkti, nagu näidatud joonisel 5.

(2) Klaaskolb ja toed ei tohi ulatuda üle piirjoone, nagu näidatud joonisel 6. Piirjoon on nulltelje suhtes kontsentriline.

(3) Nurkade α1 ja α2 vaheline kolvi osa on valgust kiirgav osa. See osa peab olema kujult võimalikult homogeenne ja optiliste moonutuste vaba. See kehtib kolvi kogu ümbermõõdu kohta, mis jääb nurkade α1 ja α2 vahele, välja arvatud mustad ribad.

(4) Liiteseadiste rakenduspinged võivad 12 Vst erineda.

(5) Vt 4. lisa.

(6) „f1/…” — mõõde f1, mis mõõdetakse pärast tõuget millimeetrites näidatud kaugusel baastasandist.

(7) „…/24 mv” — baastasandist 24 mm kaugusel mõõdetud väärtus.

(8) Nulltelg on baastasandiga risti ja läbib kahe paralleelse sirgjoone lõikumispunkti, nagu näidatud joonisel 5.

(9) Klaaskolb ja toed ei tohi ulatuda üle piirjoone, nagu näidatud joonisel 6. Piirjoon on nulltelje suhtes kontsentriline.

(10) Nurkade α1 ja α2 vaheline kolvi osa on valgust kiirgav osa. See osa peab olema kujult võimalikult homogeenne ja optiliste moonutuste vaba. See nõue kehtib nurkade α1 ja α2 piires kogu kolvi ümbermõõdu ulatuses.

(11) Liiteseadiste rakenduspinged võivad 12 Vst erineda.

(12) Vt 4. lisa.

(13) Nulltelg on baastasandiga risti ja läbib kahe paralleelse sirgjoone lõikumispunkti, nagu näidatud joonisel 2.

(14) Klaaskolb ja toed ei tohi ulatuda üle piirjoone, nagu näidatud joonisel 3. Piirjoon on nulltelje suhtes kontsentriline.

(15) Nurkade α1 ja α2 vaheline kolvi osa on valgust kiirgav osa. See osa peab olema kujult võimalikult homogeenne ja optiliste moonutuste vaba. See nõue kehtib nurkade α1 ja α2 piires kogu kolvi ümbermõõdu ulatuses.

(16) Integreeritud liiteseadisega laterna võimsus

(17) Vt 4. lisa.

(18) Nulltelg on baastasandiga risti ja läbib kahe paralleelse sirgjoone lõikumispunkti, nagu näidatud joonisel 2.

(19) Klaaskolb ja toed ei tohi ulatuda üle piirjoone, nagu näidatud joonisel 3. Piirjoon on nulltelje suhtes kontsentriline.

(20) Nurkade α1 ja α2 vaheline kolvi osa on valgust kiirgav osa. See osa peab olema kujult võimalikult homogeenne ja optiliste moonutuste vaba. See nõue kehtib nurkade α1 ja α2 piires kogu kolvi ümbermõõdu ulatuses.

(21) Liiteseadiste rakenduspinged võivad 12 Vst erineda.

(22) Vt 4. lisa.

(23) Nulltelg on baastasandiga risti ja läbib kahe paralleelse sirgjoone lõikumispunkti, nagu näidatud joonisel 2.

(24) Klaaskolb ja toed ei tohi ulatuda üle piirjoone, nagu näidatud joonisel 3. Piirjoon on nulltelje suhtes kontsentriline.

(25) Nurkade α1 ja α2 vaheline kolvi osa on valgust kiirgav osa. See osa peab olema kujult võimalikult homogeenne ja optiliste moonutuste vaba. See nõue kehtib nurkade α1 ja α2 piires kogu kolvi ümbermõõdu ulatuses.

(26) Liiteseadiste rakenduspinged võivad 12 Vst erineda.

(27) Vt 4. lisa.