ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Liidu Teataja L 029 , 03/02/2004 Lk 0015 - 0015



Riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kohtunud liikmesriikide esindajate ühisel kokkuleppel tehtud otsus, 13. detsember 2003, teatavate Euroopa Liidu ametite ja asutuste asukoha kohta (2004/97/EÜ, Euratom) RIIGIPEADE JA VALITSUSJUHTIDE TASANDIL KOHTUNUD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 289 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 189 ning arvestades järgmist: (1) Nõukogu otsusega 2000/820/JSK [1] asutati Euroopa politseikolledž (CEPOL). (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 178/2002 [2] asutati Euroopa Toiduohutusamet. (3) Nõukogu otsusega 2002/187/JSK [3] asutati Eurojust. (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 [4] asutati Euroopa Meresõiduohutuse Amet. (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002 [5] asutati Euroopa Lennundusohutusamet. (6) Komisjoni 24. jaanuari 2002. aasta ettepaneku [6] alusel kavandatakse Euroopa Raudtee Ameti asutamist. (7) Komisjoni 11. veebruari 2003. aasta ettepaneku alusel kavandatakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbe Ameti asutamist. (8) Komisjoni 8. augusti 2003. aasta ettepaneku alusel kavandatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse asutamist. (9) Komisjoni 29. oktoobri 2003. aasta ettepaneku alusel kavandatakse Euroopa Kemikaalide Ameti asutamist. (10) Nende erinevate ametite ja asutuste asukohad tuleks kindlaks määrata, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 a) Euroopa politseikolledži asukohaks on Bramshill. b) Euroopa Toiduohutusameti asukohaks on Parma. c) Eurojusti asukohaks on Haag. d) Euroopa Meresõiduohutuse Ameti asukohaks on Lissabon. e) Euroopa Lennundusohutusameti asukohaks on Köln. f) Euroopa Raudtee Ameti asukohaks on Lille-Valenciennes. g) Euroopa Võrgu- ja Infoturbe Ameti asukohaks saab Kreeka valitsuse määratud linn Kreekas. h) Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse asukohaks saab Rootsi valitsuse määratud linn Rootsis. i) Euroopa Kemikaalide Ameti asukohaks on Helsingi. Artikkel 2 Käesolev otsus, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, jõustub täna. Brüssel, 13. detsember 2003 eesistuja S. Berlusconi [1] EÜT L 336, 30.12.2000, lk 1. [2] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4). [3] EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 2003/659/JSK (ELT L 245, 29.9.2003, lk 44). [4] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1644/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 10). [5] EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5). [6] EÜT C 126 E, 28.5.2002, lk 323. --------------------------------------------------
(2)

AKV-EÜ partnerluslepingu Ib lisa (7) (Mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2008–2013) punktis 4 on üldreeglist ette nähtud erand nendele pärast 31. detsembrit 2007 vabanenud vahenditele ja summadele, mis on järele jäänud 9. EAFi eelsetest EAFidest rahastatud põllumajandussaadustest saadavate eksporditulude stabiliseerimise süsteemist (STABEX), ning nendele summadele ja tagasimaksetele, mis on järele jäänud investeerimisrahastu rahastamiseks eraldatud summadest, välja arvatud nendega seotud intressitoetused.
(2)

Kuna sellised dokumendid on seotud Euroopa Liidu tegevusvaldkondadega, on kohane, et sellised dokumendid arhiveeriks nõukogu peasekretariaat. Kõnealuseid dokumente peaks edaspidi käsitatama nõukogu valduses olevate dokumentidena ning need peaksid jääma Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (1) ja nõukogu 1. veebruari 1983. aasta määruse (EMÜ, Euratom) nr 354/83 (mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide avalikkusele kättesaadavaks tegemist) (2) reguleerimisalasse,
(1)

Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli nr 3 (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/2422 (1)) artikli 48 kohaselt koosneb Üldkohus alates 2015. aasta 25. detsembrist 40 kohtunikust. Nimetatud määruse artikli 2 punktis a on 12 täiendava kohtuniku ametiaja kestus määratud kindlaks nii, et vastav ametiaja lõpp langeks kokku Üldkohtus 1. septembril 2016 ja 1. septembril 2019 toimuva liikmete osalise väljavahetamisega.
(6)

Zoltán CSEHI, Constantinos ILIOPOULOS, Anna MARCOULLI ja Dean SPIELMANN tuleks nimetada Üldkohtu kohtunikeks uueks ametiajaks 1. septembrist 2016 kuni 31. augustini 2022. Võttes arvesse, et need neli kohtunikku on Üldkohtu kohtunikud kuni 31. augustini 2016 ja jätkavad käesoleva otsuse vastuvõtmiseni kohtuniku ametiülesannete täitmist, tuleks nad nimetada Üldkohtu kohtunikuks uueks ametiajaks nende eelmise ametiaja lõppemisele järgnevast päevast,
(1)

Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli nr 3, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/2422, (1) artikli 48 kohaselt koosneb Üldkohus alates 2015. aasta 25. detsembrist 40 kohtunikust. Nimetatud määruse artikli 2 punktis a on 12 täiendava kohtuniku ametiaja kestus määratud kindlaks nii, et ametiaja lõpp langeks kokku Üldkohtus 1. septembril 2016 ja 1. septembril 2019 toimuvate osaliste väljavahetamistega.
(1)

Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli nr 3 (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/2422) (1) artikli 48 kohaselt koosneb Üldkohus alates 2015. aasta 25. detsembrist 40 kohtunikust. Nimetatud määruse artikli 2 punktis a on 12 täiendava kohtuniku ametiaja kestus määratud kindlaks nii, et ametiaja lõpp langeks kokku Üldkohtus 1. septembril 2016 ja 1. septembril 2019 toimuvate osaliste väljavahetamistega.
(1)

Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli nr 3 (nagu seda on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/2422) (1) artikli 48 kohaselt koosneb Üldkohus alates 2016. aasta 1. septembrist 47 kohtunikust. Nimetatud määruse artikli 2 punktis b on seitsme täiendava kohtuniku ametiaja kestus määratud kindlaks nii, et ametiaja lõpp langeks kokku Üldkohtus 1. septembril 2019 ja 1. septembril 2022 toimuva osalise väljavahetamisega.
(1)

Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli nr 3, nagu seda on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/2422, (1) artikli 48 kohaselt koosneb Üldkohus alates 2016. aasta 1. septembrist 47 kohtunikust. Nimetatud määruse artikli 2 punktis b on seitsme täiendava kohtuniku ametiaja kestus määratud kindlaks nii, et ametiaja lõpp langeks kokku Üldkohtus 1. septembril 2019 ja 1. septembril 2022 toimuvate osaliste väljavahetamistega.
(2)

Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli nr 3 (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/2422 (1)) artikli 48 kohaselt koosneb Üldkohus alates 1. septembrist 2019 kahest kohtunikust igast liikmesriigist. Nimetatud määruse artikli 2 punktis c nähakse ette, et alates 1. septembrist 2019 ametisse nimetatud üheksa täiendava kohtuniku puhul lõpeb viie kohtuniku ametiaeg 31. augustil 2025.
(3)

Euroopa Liidu Kohtu põhikirja käsitleva protokolli nr 3, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/2422, (1) artikli 48 kohaselt koosneb Üldkohus alates 1. septembrist 2019 kahest kohtunikust igast liikmesriigist. Nimetatud määruse artikli 2 punktis c määratakse alates 1. septembrist 2019 ametisse nimetatava üheksa täiendava kohtuniku ametiaja kestus kindlaks nii, et ametiaja lõpp langeks kokku Üldkohtus 1. septembril 2022 ja 1. septembril 2025 toimuvate osaliste väljavahetamistega.
(2)

Kõnealuse määruse artikli 2 punktis c määratakse alates 1. septembrist 2019 ametisse nimetatavast üheksast täiendavast kohtunikust nelja kohtuniku ametiaja lõpuks 31. august 2022. Need neli kohtunikku valitakse nii, et nelja liikmesriigi valitsused nimetavad kaks kohtunikku Üldkohtu osaliseks väljavahetamiseks 2022. aastal.
(3)

Protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/2422, (1) artikli 48 kohaselt koosneb Üldkohus alates 1. septembrist 2019 kahest kohtunikust igast liikmesriigist. Nimetatud määruse artikli 2 punktis c nähakse ette, et alates 1. septembrist 2019 ametisse nimetatud üheksa täiendava kohtuniku puhul lõpeb viie kohtuniku ametiaeg 31. augustil 2025.
(4)

Protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/2422, (1) artiklis 48 sätestatakse, et Üldkohtu kohtunike arvu suurendatakse kolmes etapis nii, et alates 1. septembrist 2019. aastal koosneb Üldkohus kahest kohtunikust igast liikmesriigist. Kõnealuse määruse artikli 2 punkti a kohaselt toob kohtunike arvu suurendamise esimene etapp kaasa 12 täiendava kohtuniku ametisse nimetamise, kellest kuue kohtuniku ametiaeg lõpeb 31. augustil 2016. Need kuus kohtunikku valitakse nii, et kuue liikmesriigi valitsused nimetavad kaks kohtunikku Üldkohtu osaliseks väljavahetamiseks 2016. aastal, ametiajaga 1. septembrist 2016 kuni 31. augustini 2022. Slovaki Vabariigi valitsuse ettepanekul ametisse nimetatava lisakohtuniku ametikoht on üks kuuest täiendavast ametikohast, mida puudutas Üldkohtu koosseisu osaline uuendamine 2016. aastal. Üldkohtu täiendava kohtuniku ametikohale on esitatud Beatrix RICZIOVÁ kandidatuur.
1.

Oskuste ja pädevuste suurendamine on elukestvat õpet käsitlevate strateegiate tähtsaim element. Sinna hulka peaks kuuluma põhipädevuste omandamine ning põhiharidus- ja koolitussüsteemide tõhus kasutamine, mille tulemusena tekib üksikisikuid, kes on altid oma oskusi ja pädevusi uuendama ja täiendama kogu elu jooksul. Tõhustada tuleks kutsehariduse ja üldhariduse võrdset austamist ja nendevahelisi seoseid. Samamoodi on oluline elukestev juhendamine, et toetada üksikisikuid uute oskuste ja pädevuste omandamisel ja nende uuendamisel.
4.

Oma 25. novembri 2003. aasta resolutsioonis (4) a) võttis nõukogu vastu ühised eesmärgid kahe esimese prioriteedi, st noorte osalemise ja teavitamise kohta; b) leppis nõukogu kokku järgmistes noorsooteabe valdkonna ühistes eesmärkides: i. noorte juurdepääsu parandamine teabeteenustele, ii. noortele mõeldud teabe hulga suurendamine, iii. noorte osaluse suurendamine noorsooteabe valdkonnas; c) tuletas nõukogu meelde, et rakendamine peab toimuma paindlikult ja järk-järguliselt noorsoovaldkonnale kohasel viisil ning peab austama liikmesriikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet; d) palus nõukogu komisjonil vajaduse korral kokku kutsuda noorsoovaldkonnaga tegelevate siseriiklike asutuste esindajad, et soodustada saavutatud edusammude ja parimate tavade alast teabevahetust.
(5)

Oma 25. novembri 2003. aasta resolutsioonis (5) a) võttis nõukogu vastu ühised eesmärgid kahe esimese prioriteedi, st noorte osalemise ja teavitamise kohta, määratledes noorte osaluse kasvu esindusdemokraatia mehhanismides ühena osalemise prioriteeti käsitlevatest ühistest eesmärkidest; b) tuletas nõukogu meelde, et ühiste eesmärkide rakendamine peab toimuma paindlikult ja järk-järguliselt noorsoovaldkonnale kohasel viisil ning peab austama liikmesriikide pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet; c) palus nõukogu komisjonil vajaduse korral kokku kutsuda noorsoovaldkonnaga tegelevate siseriiklike asutuste esindajad, et soodustada saavutatud edusammude ja parimate tavade alast teabevahetust.
74.

Kaubanduslikud tõkked on sageli kõige kõrgemad arengumaade endi vahel. Piirkondliku lõimumisega saab neid tõkkeid vähendada. AKV riikide puhul aitab see ka ette valmistada majanduspartnerluse kokkuleppeid. Mitmetele riikidele, eriti neile, kellele EL on peamine kaubavahetus- ja investeeringupartner, on kasulik ELi ühtset turgu reguleerivate õigusaktide ühtlustamine.
13.

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse alates kuupäevast, mil Hispaania valitsus teatab nõukogu peasekretariaadile, et on määranud punktides 1, 2 ja 7 nimetatud tõlgete koostamiseks organi, tingimusel et nõukogu peasekretariaat on teatanud Hispaania valitsusele, et on võtnud vajalikud meetmed käesoleva kokkuleppe rakendamiseks.
Sõidukorras sõiduk on koormatud: teatava arvu P istuvate sõitjatega, kelle kaal on Q; teatava arvu SP seisvate sõitjatega, kelle kaal Q on ühtlaselt jaotatud seisvate sõitjate alale S1; vajaduse korral massiga WP, mis on ühtlaselt jaotatud ratastoolide alale; massiga B (kg), mis on ühtlaselt jaotatud pagasiruumis; ja massiga BX (kg), mis on ühtlaselt jaotatud pagasiveoks kohandatud katusealal, kus:

P on istekohtade arv;

S1 on seisvate sõitjate ala. III või B-klassi sõidukite puhul S1 = 0;

SP, mille on sätestanud tootja, ei tohi ületada väärtust S1/SSp, kus SSp on ühe seisva sõitja kokkuleppeline ruum, mida on täpsustatud allpool esitatud tabelis;

WP (kg), on ratastoolikohtade arv, mis on korrutatud ratastooli ja selle kasutaja raskusega 250 kg;

B (kg), mille on sätestanud tootja, peab olema määratud numbriliselt ja olema mitte väiksem kui 100 × V. See hõlmab pakiruume või riiuleid, mida võib kinnitada sõidukist väljapoole;

V on pakiruumide ruumala kuupmeetrites. Kui tüübikinnitust antakse I või A-klassi sõidukile, tuleb sellest maha arvata ainult väljastpoolt juurdepääsetavate pakiruumide maht;

BX, mille on sätestanud tootja, peab olema vähemalt 75 kg/m2.

Kahekordsed sõidukid ei ole ette nähtud pagasi vedamiseks katusel ning seega on BX kahekordsete sõidukite puhul null.

Q ja SSp väärtused on esitatud järgmises tabelis:
g)

Kui pädev asutus leiab, et juhtum on hästi põhjendatud, peab ta algatama vastastikuse kokkuleppe menetluse, teatades oma otsusest teise osalisriigi pädevale asutusele ja lisades käesoleva tegevusjuhendi punkti 2 alapunktis i nimetatud teabe koopia. Samal ajal teatab ta vahekohtukonventsioonile tuginevale isikule, et on algatatud vastastikuse kokkuleppe menetlus. Vastastikuse kokkuleppe menetluse algatanud pädev asutus teatab talle teadaolevale teabele tuginedes teise osalisriigi pädevale asutusele ja taotluse esitanud isikule, kas juhtum esitati vahekohtukonventsiooni artikli 6 lõikes 1 sätestatud tähtaja piires, ning teatab vahekohtukonventsiooni artikli 7 lõikes 1 sätestatud kaheaastase perioodi algusest.
15.

Dokumentide maksuametile esitamise eest vastutav maksumaksja on see maksumaksja, kellelt nõutaks maksudeklaratsiooni esitamist ning kes peaks trahvi maksma, kui nõuetekohaseid dokumente ei esitata. Nii on see isegi juhul, kui dokumendid koostab ja neid säilitab kontserni üks ettevõtja teise nimel. Rahvusvahelise kontserni otsus kohaldada EU TPD süsteemi tähendab, et kontserni kõik ELis asuvad sidusühingud peavad oma riigi maksuametile esitama põhitoimiku ja vastavad riigiomased andmed.
7.

nõukogu ja komisjoni 23. veebruari 2006. aasta ühist vahearuannet tööprogrammi “Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta, milles rõhutatakse, et haridus- ja koolitussüsteemide tõhususe, kvaliteedi ja võrdsete võimaluste eesmärkide võrdväärne arvesse võtmine on “Euroopa sotsiaalmudeli tugevdamisel Lissaboni eesmärkide saavutamise vältimatuks tingimuseks” ja et “tõhususe ja võrdsete võimaluste vahel ei saa teha kompromissi” ning et “investeeringud algkoolieelsesse haridusse on eriti olulise tähtsusega eelkõige koolist väljalangemise ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamisel” (7);
2.

nõukogu 15. novembri 2004. aasta järeldustele (2) tuginedes tõdeti Maastrichtis 14. detsembril 2004. aastal protsessi esimese ülevaatamise käigus, et kutseõppe ja -koolituse nähtavus ja maine on Euroopas paranenud ja et saavutatud on olulist edu. See sisaldas mitmeid ühiseid vahendeid ja põhimõtteid (3). Maastrichti kommünikees esitati liikmesriikide ja Euroopa tasandi prioriteedid ning seostati Kopenhaageni protsess tihedamalt tööprogrammiga “Haridus ja koolitus 2010”;
(5)

Tuginedes komisjoni ning Euroopa Nõukogu ühisele töödokumendile “Pathways towards Validation and Recognition of Education, Training and Learning in the Youth Field”, töötati 2005. aasta jaanuaris Leuvenis toimunud konverentsil “Bridges for Recognition” välja lähenemisviisid noortevaldkonnas hariduse, koolituse ja õppe hindamiseks ja tunnustamiseks ning rõhutati mitteformaalse õppe parema tõendamise vajadust.
1.2.

Välja arvatud juhtudel, kui komisjoni osakonnad on võimelised ja soovivad tõlget ise teostada, saadab komisjon saatjale tagasi kirjad, mis on keeles, millel on Hispaania 1978. aasta põhiseaduse kohaselt ametliku keele staatus, kuid mis ei ole hispaania/kastiilia keel ja millega ei ole kaasas kinnitatud tõlget hispaania/kastiilia keelde. Kõnealustel juhtumitel teavitab komisjon asjaomast isikut, et kasutamaks õigust pöörduda komisjoni poole enda valitud keeles ja saada komisjonilt vastus samas keeles, tuleb tal saata pöördumine selles keeles Hispaania õigusaktidega määratud asutusele.
21.

kuigi on tehtud edusamme, peavad Euroopa Komisjon ja liikmesriigid tõhustama meetmeid pakti rakendamiseks järgmiselt: — parandades noorte tööhõivet noorte konkurentsivõime ja ettevõtlikkuse tugevdamisega ning haridus-ja koolitussektorist tööle ülemineku toetamisega; — tagades, et vähemate võimalustega noored on prioriteediks riigi tööhõivet ja sotsiaalse kaasamise poliitikat silmas pidades; — vähendades varast koolist väljalangevust ning arendades tihedamat koostööd läbipaistvuse ning mitteformaalse ja informaalse õppe väärtuse tunnustamise valdkonnas;
(8)

2007. aasta kevadel kokku tulnud Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada vahearuanne 2007. aasta sügisel, pidades silmas komisjoni ettepanekut majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste kohta (2008–2011). Ülemkogu kutsus üles kasutama tugevdatud elutsüklipõhist lähenemist tööle, et parandada ligipääsu tööturule. Liikmesriigid leppisid kokku, et arendavad edasi poliitikat, mis edendab noorte kui aktiivsete majanduses ja tööturul osalejate rolli, sealhulgas üleminekul koolist tööellu, et kasutada täielikult ära nende potentsiaali aitamaks kaasa meie ühiskondade majanduslikule ja sotsiaalsele arengule;
2.

Sama oluline on see, et õpetamine on märkimisväärse sotsiaalse tähtsusega teenus: õpetajad täidavad tähtsat rolli, võimaldades inimestel ära tunda ja välja arendada nende andeid ja täita isikliku arengu ja heaolu potentsiaali ning samuti aidates neil omandada teadmiste, oskuste ja võtmepädevuse keerukat kompleksi, mida nad vajavad kodanikena kogu nende isikliku, sotsiaalse ja tööalase elu jooksul.
2.10.

Juhi istumisasendi jaoks asetada mannekeeni parem jalalaba alla vajutamata gaasipedaalile, nii et kand toetub põrandal nii kaugele ettepoole kui võimalik, põhjustamata seejuures vaagnapiirkonna või rindkere liikumist. Asetada vasak jalalaba säärega risti, nii et kand toetuks põrandale parema jala kannaga küljelt vaadates ühel joonel. Asetada mannekeeni põlved nii, et nende välisküljed on mannekeeni sümmeetriatasapinnast 150 ± 10 mm kaugusel. Kui selliste piirangute juures võimalik, asetada mannekeeni reied nii, et need puudutaksid istmepolstrit.
Turvavöö tüübikinnitusmärkide asetus (vt käesoleva eeskirja punkti 5.3.5)

a = vähemalt 8 mm

Ülaltoodud tüübikinnitusmärgiga turvavöö on kolmepunktivöö (A), mis on varustatud energianeelduriga (e) ning kinnitatud Madalmaades (E4) numbri 042439 all, tüübikinnituse andmise ajal eeskiri juba hõlmas 04-seeria muudatusi.

Ülaltoodud tüübikinnitusmärgiga turvavöö on vöörihm (B), mis on varustatud 4. tüüpi mitmetoimelise tõmburiga (m) ning kinnitatud Madalmaades (E4) numbri 042489 all; tüübikinnituse andmise ajal eeskiri juba hõlmas 04-seeria muudatusi.

Märkus: Tüübikinnitusnumber ja lisatähis(ed) peavad asetsema ringi läheduses ning kas üleval- või allpool E-tähte või sellest paremal või vasakul. Tüübikinnitusnumbrit tähistavad numbrid peavad olema sama suured kui E-täht ning samasuunalised. Lisatähis(ed) peavad asetsema tüübikinnitusnumbri vastas. Vältida tuleks Rooma numbrite kasutamist tüübikinnitusnumbritena, et ära hoida segadust teiste sümbolitega.

Ülaltoodud tüübikinnitusmärgiga turvavöö on turvavöö eritüüp (S), mis on varustatud energianeelduriga (e) ning kinnitatud Madalmaades (E4) numbri 0422439 all; tüübikinnituse andmise ajal eeskiri juba hõlmas 04-seeria muudatusi.

Ülaltoodud tüübikinnitusmärgiga turvavöö on turvasüsteemi osa (Z), see on turvavöö eritüüp (S), mis on varustatud energianeelduriga (e). See on kinnitatud Madalmaades (E4) numbri 0424391 all; tüübikinnituse andmise ajal eeskiri juba hõlmas 04-seeria muudatusi.

a = vähemalt 8 mm

Käesoleva tüübikinnitusmärgiga turvavöö on kolmepunktivöö (A), mis on varustatud 4N-tüüpi (r4N) mitmetoimelise (m) tõmburiga, millele on antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) numbri 042439 all; tüübikinnituse andmise ajal eeskiri juba hõlmas 04-seeria muudatusi. Seda turvavööd ei tohi paigaldada M1-kategooria sõidukitele.

Käesoleva tüübikinnitusmärgiga turvavöö on kolmepunktivöö (A), mis on varustatud energianeelduriga (e), saanud tüübikinnituse vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.4.1.3.3 ning varustatud 4. tüüpi (r4) mitmetoimelise (m) tõmburiga, millele on antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) numbri 042439 all. Kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnituse andmise ajal eeskiri juba hõlmas 04-seeria muudatusi. See turvavöö tuleb paigaldada sõidukisse, mis on varustatud turvapadjaga asjakohase istme juures.
4)

paljud probleemid, millega noored silmitsi seisavad, näiteks laste vaesuse suur osakaal, halb tervis, koolist väljalangemine ja töötus noorte hulgas, on tõestuseks sellest, et on vaja üle vaadata investeeringud, mida Euroopa teeb noortesse;
1.

looma raamistiku, milles huvitatud liikmesriigid, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja muud sidusrühmad võivad üksteise kogemustest õppida ja kasutada neid perede tingimuste parandamiseks. Eelkõige tuleks kavandada järgmised meetmed: — kutsuda Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi üles oma egiidi all asutama vaatluskeskuse, eesmärgiga hõlbustada peresõbralikke poliitikaid käsitlevate kogemuste, heade tavade ning uuenduslike lähenemisviiside vahetamist, ning mis koostöös liikmesriikide ja tööturu osapooltega kogub ja töötleb teavet ning teeb selle kättesaadavaks; erilise tähtsusega on kohalikud, piirkondlikud ja ettevõtete algatused peresõbralikkuse suurendamiseks, eeskätt seoses töö, pere- ja eraelu parema ühitamisega; — edendada uurimusi perekondade olukorra ja peresõbralike poliitikate kohta, eesmärgiga suurendada teadmisi selliste poliitikate tõhususest ja sellest, kuidas need mõjutavad seotud poliitikavaldkondi ning sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi tingimusi; nimetatud uurimusi tuleks edendada 7. teadusuuringute raamprogrammi raames, võttes eelkõige arvesse Euroopa mitmekesisust ning kaasates ka Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti ja eelkõige OECDd; — toetada demograafia kõrgetasemelise töörühma rolli sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga arvamuste vahetamise hõlbustamisel, et neid kaasata Perede Liidu asutamisse; — võtta edasistes demograafia-alastes aruannetes ja alates 2008. aastast demograafia-alastel foorumitel asjakohasel viisil arvesse pere küsimusi; — tagada, et Euroopa kohalikel ja piirkondlikel osalejatel, kes on valmis foorumeid korraldama, ning linnade ja piirkondade partnerluste loomisel on võimalik saada kasu selliste praktilise tegevuse käigus omandatavate kogemuste rahvusvahelisest vahetusest, mis on määratud kindlaks eespool nimetatud teadusuuringute, demograafiafoorumi töö, demograafia kõrgetasemelise töörühma ja vaatluskeskuse raames;
3.1.13.

järelliide „C” või „LT”, mis järgneb punktis 2.17.1.3 osutatud velje läbimõõdu tähisele ja vajaduse korral punktis 2.17.1.4 osutatud rehvi-velje asetuse konfiguratsiooni sümbolile: 3.1.13.1. see tähis ei ole kohustuslik rehvide puhul, mis on paigaldatud üksik- ja topeltasetuseks sobivatele 5 ° süvapöiaga velgedele, mille koormusindeks üksikasetuse korral on 121 või väiksem ja mis on mõeldud mootorsõidukite jaoks; 3.1.13.2. see tähis on kohustuslik rehvide puhul, mis on paigaldatud 5 ° süvapöiaga velgedele, mis sobivad üksnes üksikasetuseks, mille koormusindeks on 122 või suurem ja mis on ette nähtud mootorsõidukite jaoks.
2.

Tunnistades, et nõukogu esimene kultuurivaldkonna tegevuskava aastateks 2002–2004 oli oluline samm struktureerituma töökorralduse suunas ning et teine kultuurivaldkonna tegevuskava aastateks 2005–2003, mida pikendati 2007. aastani, on veelgi tugevdanud püüdlemist praktilise, sihikindla ja tulemustepõhise lähenemisviisi poole.