ET Euroopa Liidu Teataja L 166/88

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis aadressil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskiri nr 74 – Kategooria L1 sõidukite tüübikinnitust käsitlevad ühtsed sätted seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 6. täiendus – jõustumiskuupäev: 22. juuli 2009

01-seeria muudatuste 7. täiendus – jõustumiskuupäev: 18. november 2012

SISUKORD

EESKIRI

1. Reguleerimisala

2. Mõisted

3. Tüübikinnituse taotlemine

4. Tüübikinnitus

5. Üldnõuded

6. Erinõuded

7. Sõidukite registreerimine

8. Toodangu nõuetele vastavus

9. Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral

10. Sõiduki tüübikinnituse muutmine ja laiendamine seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega

11. Tootmise lõpetamine

12. Üleminekusätted

13. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid

LISAD

1. lisa. Teatis sõidukitüübile (mopeedile) tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta seoses sõidukile (mopeedile) valgustus- ja valgustussignaalseadmete paigaldamisega vastavalt eeskirjale nr 74

2. lisa. Tüübikinnitusmärgi kujundus

3. lisa. Laterna valgusavad, nulltelg ja nullkese ning geomeetrilise nähtavuse nurgad

4. lisa. Punaste tulede nähtavus eest ja valgete tulede nähtavus tagant

5. lisa. Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimine

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse L1-kategooria (1) sõidukite suhtes seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega.

2. MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1. „sõiduki tüübikinnitus” – sõiduki tüübikinnitus seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete arvu ja paigaldusviisiga;

2.2. „sõidukitüüp” – mootorsõidukid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste aspektide poolest nagu: 2.2.1. sõiduki mõõtmed ja väliskuju; 2.2.2. seadmete arv ja paigutus; 2.2.3. samuti ei peeta „erinevat tüüpi sõidukiteks”: 2.2.3.1. sõidukeid, mis erinevad üksteisest punktide 2.2.1 ja 2.2.2 tähenduses, kuid mitte niivõrd, et see tooks kaasa muutusi kõnealusele sõidukitüübile ettenähtud laternate tüübis, arvus, asendis ja geomeetrilises nähtavuses; 2.2.3.2. sõidukeid, millele on paigaldatud mõne 1958. aasta kokkuleppele lisatud eeskirja alusel heaks kiidetud laternad või sõiduki registreerimisriigis lubatud laternad või millele – juhul kui paigaldamine ei ole kohustuslik – ei ole neid paigaldatud;

2.3. „püsttasapind” – sõiduki keskpikitasapinnaga risti asetsev vertikaaltasapind;

2.4. „tühimassiga sõiduk” – juhi, sõitjate ja koormuseta, kuid täis kütusepaagi ja tavapäraselt sõiduki varustusse kuuluva tööriistakomplektiga sõiduk;

2.5. „latern” – seade, mida kasutatakse tee valgustamiseks või valgussignaali andmiseks teistele liiklejatele. Laternate hulka loetakse ka numbritulelaternad ja helkurid; 2.5.1. „ekvivalentsed laternad”– ühesuguse funktsiooniga laternad, mis on tüübikinnituse saanud riigis, kus sõiduk on registreeritud; selliste laternate karakteristikud võivad erineda sõidukile tüübikinnituse ajal paigaldatud laternate karakteristikutest tingimusel, et laternad vastavad käesolevas eeskirjas esitatud nõuetele; 2.5.2. „sõltumatud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad, eraldi valgusallikad ja eraldi korpused; 2.5.3. „grupeeritud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad ja valgusallikad, kuid ühine korpus; 2.5.4. „kombineeritud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusavad, kuid ühine valgusallikas ja ühine korpus; 2.5.5. „vastastikku ühendatud laternad”– seadmed, millel on eraldi valgusallikad või erinevatel tingimustel (näiteks, optilised, mehaanilised, elektrilised erinevused) töötav üks valgusallikas, täielikult või osaliselt ühised valgusavad ja ühine korpus; 2.5.6. „kaugtulelatern”– latern, mida kasutatakse selleks, et valgustada sõiduki ees olevat teeosa pikalt distantsilt; 2.5.7. „lähitulelatern”– latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks sõiduki ees, ilma et laterna ere tuli pimestaks vastassuunas liikuvate sõidukite juhte ja teisi liiklejaid ega tekitaks nendele muid ebamugavusi; 2.5.8. „eesmine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku märkimiseks eestpoolt vaadatuna; 2.5.9. „helkur”– seade, mis valguse peegeldumise abil sõidukiga ühendamata valgusallikalt näitab sõiduki kohalolekut vaatlejale, kes asub valgusallika lähedal; käesoleva eeskirja kohaldamisel ei peeta valgustpeegeldavaid registreerimismärke helkuriteks; 2.5.10. „suunatulelatern”– latern, mida kasutatakse teiste liiklejate teavitamiseks sõidukijuhi kavatsusest muuta suunda kas paremale või vasakule. Suunatulelaternat või -laternaid võib kasutada ka eeskirja nr 97 sätete kohaselt; 2.5.11. „piduritulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki taga olevate teiste liiklejate teavitamiseks sellest, et sõidukijuht kasutab sõidupidurit; 2.5.12. „tagumine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku märkimiseks tagantpoolt vaadatuna; 2.5.13. „tagumise registreerimismärgi valgustusseade”– seade, mida kasutatakse tagumise registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala valgustamiseks; see võib koosneda mitmest optilisest elemendist;

2.6. valgustusseadme, valgussignaalseadme või helkuri „valgust kiirgav pind” – valgust läbilaskva materjali kogu välispind või selle osa, nagu selle on joonisel esitanud seadme tootja oma tüübikinnituse taotluses, vt 3. lisa;

2.7. „valgusava” (vt 3. lisa); 2.7.1. „valgustusseadme valgusava” (vt punktid 2.5.6 ja 2.5.7)– peegeldi täisava ortogonaalprojektsioon või ellipsoidpeegeldiga esilaterna puhul hajutiklaasi projektsioon püsttasapinnal. Kui valgustusseadmel puudub peegeldi, kohaldatakse punktis 2.7.2 esitatud määratlust. Kui laterna valgust kiirgav pind ulatub ainult osaliselt üle peegeldi täisava, siis võetakse valgusavana arvesse ainult selle osa projektsioon. Lähitulelaterna puhul piirneb valgusava valguse ja varju piirjoone projektsiooniga laternaklaasidel. Teineteise suhtes reguleeritava peegeldi ja klaasi puhul tuleks kasutada seadeulatuse keskasendit; 2.7.2. „muu valgussignaalseadme kui helkuri valgusava” (vt punktid 2.5.8, 2.5.10, 2.5.11 ja 2.5.12)– laterna ortogonaalprojektsioon pinnal, mis asetseb risti laterna nullteljega ning on kokkupuutes laterna välise valgust kiirgava pinnaga, ning mis piirneb kõnealusel tasandil paiknevate ekraanide servadega, millest igaüks laseb läbi ainult 98 % kogu valgustugevusest nulltelje suunas. Valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult horisontaalsete ja vertikaalsete servadega ekraane; 2.7.3. „helkuri valgusava” (vt punkt 2.5.9)– helkuri ortogonaalprojektsioon, mis asetseb nullteljega risti ning mis piirneb helkuri valgustpeegeldava pinna välisservadega kokkupuutuvate ja nullteljega paralleelsete pindadega. Helkuri valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult vertikaalseid ja horisontaalseid pindu;

2.8. „nähtav pind” – määratletud vaatlussuunas – vastavalt tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja soovile: kas laternaklaasi välispinnale projekteeritud valgusava piirjoone ortogonaalprojektsioon (a–b) või valgust kiirgava pinna ortogonaalprojektsioon (c–d) vaatlussuunaga risti asetseval tasapinnal ning kokkupuutes laternaklaasi kõige välimise punktiga (vt käesoleva eeskirja 3. lisa);

2.9. „nulltelg” – laternale iseloomulik telg, mille määrab kindlaks (laterna) tootja fotomeetrilistel mõõtmistel võrdlussuunana (H = 0°, V = 0°) kasutamiseks ja laterna kinnitamiseks sõidukile;

2.10. „nullkese” – nulltelje ja välise valgust kiirgava pinna lõikepunkt, mille määrab kindlaks laterna tootja;

2.11. „geomeetrilise nähtavuse nurgad” – nurgad, mis määravad kindlaks miinimumruuminurga välja, mille ulatuses laterna väline valgust kiirgav pind peab nähtav olema. See ruuminurga väli määratakse kera segmendi abil, mille kese langeb ühte laterna nullkeskmega ning mille ekvaator on paralleelne maapinnaga. Need segmendid määratakse vastavalt nullteljele. Horisontaalnurgad β vastavad pikkusele ja vertikaalnurgad α vastavad laiusele. Lõpmatusest vaadatuna ei tohi geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olla ühtegi takistust laterna nähtava valgust kiirgava pinna mis tahes osalt lähtuva valguse levikule. Kui mõõtmised tehakse laternale lähemal, tuleb sama täpsuse saamiseks vaatlussuunda paralleelselt nihutada. Geomeetrilise nähtavuse nurkade sees olevaid takistusi ei võeta arvesse, kui need olid olemas juba laterna tüübikinnituse saamise ajal. Kui mõni sõiduki osa varjab paigaldatud laterna nähtava pinna mis tahes osa, siis tuleb tõendada, et takistusest varjamata laterna osa vastab laterna optilise osa tüübikinnitusel ettenähtud fotomeetrilistele väärtustele (vt käesoleva eeskirja 3. lisa). Kui aga geomeetrilise nähtavuse vertikaalset nurka allpool horisontaaltasapinda võib vähendada kuni 5°-ni (latern, mis asub maapinnast kuni 750 mm kõrgusel), võib paigaldatud optilise osa fotomeetriliste mõõtmiste välja vähendada kuni 5°-ni allapoole horisontaaltasapinda;

2.12. „külgserva äärmine punkt” – sõiduki mõlemal küljel – tasapind, mis on paralleelne sõiduki keskpikitasapinnaga ning langeb ühte sõiduki külgmise välisservaga, välja arvatud projektsioon, mille tekitavad tahavaatepeeglid, suunatulelaternad, ääretulelaternad ja helkurid;

2.13. „kogulaius” – eespool punktis 2.12 määratletud kahe vertikaaltasapinna vaheline kaugus;

2.14. „üksiklatern” – seade või seadme osa, millel on üks funktsioon ja üks või mitu valgusallikat ning üks nulltelje suunas asuv nähtav pind (vt käesoleva eeskirja punkti 2.8). Sõidukite jaoks tähistab üksiklatern mis tahes kombinatsiooni kahest või mitmest identsest või mitteidentsest sama funktsiooniga laternast, kui see moodustab seadme, mille kõigi valgust kiirgavate pindade projektsioon teataval püsttasapinnal moodustab vähemalt 60 % laternate valgust kiirgavate pindade projektsioone ümbritseva kõige väiksema ristküliku pindalast, tingimusel, et sellisele kombinatsioonile antakse vajaduse korral tüübikinnitus D-tüüpi laternana. Sellist kombinatsiooni ei kasutata kaugtulelaternate ja lähitulelaternate puhul;

2.15. „kahe laterna vaheline kaugus” – nulltelje suunas asetseva kahe nähtava pinna vaheline lühim kaugus. Kui laternatevaheline kaugus vastab selgelt eeskirja nõuetele, ei ole nähtavate pindade täpseid piire vaja määratleda;

2.16. „töökorras oleku märguanne” – nähtav või kuuldav signaal (või mis tahes samaväärne signaal), mis näitab, kas seade on sisse lülitatud ja on töökorras või mitte;

2.17. „sisselülitatuse märguanne” – nähtav (või mis tahes samaväärne) signaal, mis näitab, et seade on sisse lülitatud, kuid mitte seda, kas see on töökorras või mitte;

2.18. „lisalatern” – latern, mille paigaldamine on jäetud tootja otsustada;

2.19. „maapind” – pind, millel sõiduk seisab, ja mis on põhiliselt horisontaalne;

2.20. „seade” – osa või osade kombinatsioon, mida kasutatakse ühe või mitme funktsiooni täitmiseks;

2.21. „valgustusseadme kiiratava valguse värvus”. Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud määratlusi kiiratava valguse värvuse kohta.

3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1. Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2. Taotlusega koos tuleb esitada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ja andmed: 3.2.1. sõidukitüübi kirjeldus seoses punktides 2.2.1 ja 2.2.2 nimetatud osadega; määratleda tuleb sõiduki tüüp; 3.2.2. tootja poolt ettenähtud valgustus- ja valgussignaalseadmete loetelu. Loetelu võib sisaldada mitut tüüpi seadmeid iga toimingu jaoks. Iga tüüp peab olema nõuetekohaselt märgistatud (tüübikinnituse korral riiklik või rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, tootja nimi jne). Lisaks sellele võib loetelu sisaldada iga funktsiooni kohta lisamärkust „või samaväärsed seadmed”; 3.2.3. valgustus- ja valgussignaalseadmeid tervikuna kujutav paigutusjoonis, millel on esitatud eri seadmete asend sõidukil; 3.2.4. käesoleva eeskirja nõuetele vastavuse kontrollimiseks vajaduse korral iga üksiklaterna paigutusjoonis või -joonised millel on kujutatud punktis 2.7.1 määratletud valgusavad, punktis 2.6 määratletud valgust kiirgav pind, punktis 2.9 määratletud nulltelg ja punktis 2.10 määratletud nullkese. Tagumise numbritulelaterna puhul ei ole see teave vajalik (vt punkt 2.5.13). 3.2.5. Taotlusele tuleb lisada nähtava pinna määratlemiseks kasutatud meetodi kirjeldus (vt punkt 2.8).

3.3. Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada tühimassiga ja punkti 3.2.2 kohase valgustus- ja valgussignaalseadmete täiskomplektiga sõiduk, mille tüüp vastab tüübikinnituse saamiseks esitatule.

4. TÜÜBIKINNITUS

4.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab kõikide loetelus määratletud seadmete osas käesoleva eeskirja nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

4.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 01, mis tähistab käesolevat eeskirja koos 01-seeria muudatusega) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal eeskirjas tehtud kõige uuemaid olulisi tehnilisi muudatusi. Käesoleva eeskirja punkti 7 kohaselt ei või sama kokkuleppeosaline anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele sõidukitüübile või samale sõidukitüübile, mis esitati varustusega, mida ei ole nimetatud punkti 3.2.2 kohases loetelus.

4.3. Teatis sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, selle laiendamise, selle andmisest keeldumise, selle tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

4.4. Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: 4.4.1. ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); 4.4.2. käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja punktis 4.4.1 ettenähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

4.5. Kui sõiduk vastab ühe või mitme muu kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud tüübikinnitus riigis, mis on andnud tüübikinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

4.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

4.7. Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

4.8. Tüübikinnitusmärkide paigutuse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5. ÜLDNÕUDED

5.1. Valgustus- ja valgussignaalseadmed peavad olema paigaldatud nii, et tavapärastes kasutustingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist, säiliksid nende käesolevas eeskirjas ettenähtud näitajad sellisel määral, et sõiduk vastaks käesolevas eeskirjas ettenähtud nõuetele. Eelkõige peab olema välistatud laternate tahtmatu reguleerimine.

5.2. Laternad peavad olema paigaldatud sellisel viisil, et neid oleks kerge õigesti reguleerida.

5.3. Kõigi, kaasa arvatud sõiduki külgedele paigaldatud valgussignaalseadmete puhul peab laterna nulltelg pärast laterna sõidukile paigaldamist olema paralleelne teel liikuva sõiduki kandetasapinnaga; peale selle peab nulltelg külgmiste helkurite puhul olema risti sõiduki keskpikitasapinnaga ning muude signaalseadmete puhul kõnealuse tasapinnaga paralleelne.

Lubatud hälve igas suunas on ± 3°.

Lisaks sellele tuleb järgida kõiki tootjapoolseid paigaldamisega seotud erinõudeid.

5.4. Erinõuete puudumise korral tuleb laternate kõrgust ja reguleeritust kontrollida tasasele horisontaalsele pinnale asetatud tühimassiga sõidukil, mille keskpikitasapind on vertikaalne ja mille roolikangid on keskasendis.

5.5. Erinõuete puudumisel:

5.5.1. üksiklaternate või helkurite paigaldamisel peab nende nullkese jääma sõiduki keskpikitasapinnale;

5.5.2. sama funktsiooniga paarislaternad peavad olema: 5.5.2.1. keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud; 5.5.2.2. üksteise ja keskpikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud; 5.5.2.3. vastama samadele kolorimeetrilistele nõuetele; 5.5.2.4. olema ühesuguste fotomeetriliste näitajatega ja 5.5.2.5. üheaegselt süttima ja kustuma.

5.6. Laternad võivad olla grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud tingimusel, et täidetud on kõik värvust, asendit, suunda, geomeetrilist nähtavust, elektrilisi ühendusi käsitlevad ja muud nõuded (kui neid on).

5.7. Suurimat kõrgust maapinnast mõõdetakse nähtava pinna kõige kõrgemast punktist ning väikseimat kõrgust nähtava pinna kõige madalamast punktist nulltelje suunas. Eesmiste lähitulelaternate puhul mõõdetakse minimaalset kõrgust maapinnast optilise süsteemi (nt helkuri, hajutiklaasi, projektsioonihajuti) heidetud valguskujundi madalaimast servast, hoolimata vastava süsteemi otstarbest.

Kui (väikseim ja suurim) kõrgus maapinnast vastab selgelt käesoleva eeskirja nõuetele, ei ole ühegi nähtava pinna täpseid piirjooni vaja määrata.

Laiuse puhul määratakse asend nulltelje suunas nähtava pinna sisemistest servadest nulltelje suunas, kui viidatakse laternatevahelisele kaugusele.

Kui asend vastab laiust silmas pidades selgelt käesoleva eeskirja nõuetele, ei ole ühegi nähtava pinna täpseid piirjooni vaja määrata.

5.8. Erinõuete puudumisel tohivad vilkuvat tuld kiirata ainult suunatulelaternad ja ohutuled.

5.9. Punane tuli ei tohi olla eest nähtav ning valge tuli ei tohi olla tagant nähtav. Seda nõuet kontrollitakse järgmisel viisil (vt joonist 4. lisas):

5.9.1. punase tule nähtavus eest: punane latern ei tohi olla otse nähtav vaatlejale, kes liigub 1. vööndis 25 m kaugusel sõiduki ees asuval püsttasapinnal;

5.9.2. valge tule nähtavus tagant: valge latern ei tohi olla otse nähtav vaatlejale, kes liigub 2. vööndis 25 m kaugusel sõiduki taga asuval püsttasapinnal;

5.9.3. 1. ja 2. vöönd on vastavates tasapindades vaatleja poolt nähtuna piiratud järgmiselt: 5.9.3.1. kõrgus: kahe vastavalt 1 m ja 2,2 m kõrgusel maapinnast asuva horisontaaltasapinnaga; 5.9.3.2. laiuse kaks vertikaaltasapinda, mis moodustavad sõiduki keskpikitasapinnast väljapoole ees ja taga 15° nurga, läbivad sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelsete vertikaaltasapindade kokkupuutepunkti (kokkupuutepunkte) ja piiritlevad sõiduki kogulaiuse; kui kokkupuutepunkte on mitu, vastab kõige eesmine eesmisele tasapinnale ja kõige tagumine tagumisele tasapinnale.

5.10. Elektriühendused peavad olema sellised, et eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid või lähitulelaternaid (juhul kui eesmist ääretulelaternat pole) ning mis tahes numbritule valgustust on võimalik sisse ja välja lülitada ainult samaaegselt.

5.11. Erinõuete puudumise korral peavad elektriühendused olema sellised, et kaugtule- ja lähitulelaternat ning udulaternat on võimalik sisse lülitada ainult juhul, kui ka punktis 5.10 nimetatud laternad on sisse lülitatud. See nõue ei kehti siiski kaug- või lähitulelaternate kohta, kui nende hoiatavad valgussignaalid kujutavad endast lähitulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale või vaheldumisi kaug- ja lähitulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale.

5.11.1. Esilatern peab mootori käivitamisel automaatselt süttima.

5.12. Märgutuled

5.12.1. Kõik märgutuled peavad olema juhile normaalses juhtimisasendis selgesti nähtavad.

5.12.2. Käesoleva eeskirjaga ette nähtud sisselülitatuse märgulambi võib asendada töökorras oleku märgulambiga.

5.13. Laternate kiiratava valguse värvus (3)

Käesolevas eeskirjas kirjeldatud laternate kiiratava valguse värvus on järgmine:

kaugtulelatern : valge lähitulelatern : valge eesmine ääretulelatern : valge mittekolmnurkne eesmine helkur : valge mittekolmnurkne külgmine helkur : merevaikkollane ees, merevaikkollane või punane taga pedaalihelkur : merevaikkollane mittekolmnurkne tagumine helkur : punane suunatulelatern : merevaikkollane piduritulelatern : punane tagumine ääretulelatern : punane tagumine numbritulelatern : valge

5.14. Kõik sellele eeskirjale vastava tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukid peavad olema varustatud järgmiste valgustus- ja valgussignaalseadmetega:

5.14.1. lähitulelatern (punkt 6.2);

5.14.2. tagumine ääretulelatern (punkt 6.10);

5.14.3. mittekolmnurkne külgmine helkur (punkt 6.5);

5.14.4. mittekolmnurkne tagumine helkur (punkt 6.7);

5.14.5. pedaalihelkurid (punkt 6.6), ainult pedaalidega mopeedidele;

5.14.6. piduritulelatern (punkt 6.9);

5.14.7. tagumine numbritulelatern, kui tagumine numbrimärk on kohustuslik (punkt 6.11).

5.15. Lisaks sellele võivad sõidukil olla järgmised valgustus- ja valgussignaalseadmed:

5.15.1. kaugtulelatern (punkt 6.1);

5.15.2. eesmine ääretulelatern (punkt 6.3);

5.15.3. mittekolmnurkne eesmine helkur (punkt 6.4);

5.15.4. suunatulelatern (punkt 6.8).

5.16. Iga punktides 5.14 ja 5.15 nimetatud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus peab olema vastavuses käesoleva eeskirja punktis 6 esitatud asjakohaste nõuetega.

5.17. Tüübikinnituse saamiseks on keelatud muude kui punktides 5.14 ja 5.15 nimetatud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamine. See säte ei keela asjakohast valgustusseadet tagumise numbrimärgi jaoks, kui see on olemas ja vajab valgustamist.

5.18. Mopeedidele võib paigaldada ka mootorratastele paigaldamiseks tüübikinnituse saanud valgustus- ja valgustussignaalseadmeid, millele on osutatud punktides 5.16 ja 5.17.

6. ERINÕUDED

6.1. KAUGTULELATERN

6.1.1. Arv

Üks või kaks järgmiste eeskirjade kohaselt tüübikinnituse saanud laternatest:

a) eeskiri nr 113;

b) eeskiri nr 112, A-klass;

c) eeskiri nr 1;

d) eeskiri nr 57;

e) eeskiri nr 72;

f) eeskiri nr 76.

6.1.2. Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.1.3. Asend

6.1.3.1. Laius

6.1.3.1.1. Sõltumatu kaugtulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab kaugtulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peab nende nullkese paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

6.1.3.1.2. teise esilaternaga vastastikku ühendatud kaugtulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on varustatud ka sõltumatu lähitulelaternaga või lähitulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga ja asub kaugtulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

6.1.3.1.3. kaks kaugtulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

6.1.3.2. Pikkus: sõiduki ees. See nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile sõiduki tahavaatepeeglite ja/või valgust peegeldavate pindade kaudu otse ega kaudselt ebamugavusi.

6.1.3.3. Kaugus mis tahes sõltumatu kaugtulelaterna valgusava serva ja lähitulelaterna valgusava serva vahel ei tohi olla üle 200 mm.

6.1.3.4. Kaugus kahe kaugtulelaterna valgusava vahel ei tohi olla üle 200 mm.

6.1.4. Geomeetriline nähtavus

Valgusava nähtavus, sealhulgas selle nähtavus aladel, mis asjaomases vaatlussuunas on valgustamata, peab olema tagatud laienevas ruumis, mille määratlevad valgusava perimeetrilt lähtuvad ning esilaterna nullteljega vähemalt 5° nurga moodustavad sirged.

6.1.5. Reguleeritus

Ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.1.6. Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga.

6.1.7. Elektriühendused

Lähituled võivad olla sisse lülitatud kaugtuledega samal ajal.

6.1.8. Sisselülitatuse märguanne

Kohustuslik sinine mittevilkuv signaallamp.

6.2. LÄHITULELATERN

6.2.1. Arv

Üks või kaks järgmiste eeskirjade kohaselt tüübikinnituse saanud laternatest:

a) eeskiri nr 113 (4);

b) eeskiri nr 112, A-klass;

c) eeskiri nr 1;

d) eeskiri nr 56;

e) eeskiri nr 57;

f) eeskiri nr 72;

g) eeskiri nr 76;

h) eeskiri nr 82.

6.2.2. Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.2.3. Asend

6.2.3.1. Laius

6.2.3.1.1. sõltumatu lähitulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab lähitulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

6.2.3.1.2. teise esilaternaga vastastikku ühendatud lähitulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on varustatud ka sõltumatu kaugtulelaternaga või kaugtulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga ja asub lähitulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes;

6.2.3.1.3. kaks lähitulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

6.2.3.2. Kõrgus: minimaalselt 500 mm ja maksimaalselt 1 200 mm maapinnast.

6.2.3.3. Pikkus: sõiduki ees. Nõue loetakse täidetuks, kui kiiratav valgus ei tekita sõidukijuhile otse ega kaudselt sõiduki tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.

6.2.3.4. Kaugus kahe lähitulelaterna valgusavade vahel ei tohi olla üle 200 mm.

6.2.4. Geomeetriline nähtavus

Määratletakse nurkade α ja β abil punkti 2.11 kohaselt:

α = 15° ja 10° allapoole; β = 45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern; β = 45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laterna paari puhul.

Esilaterna lähedal asuvad pinnad või muud seadmeosad ei tohi tekitada peegeldusi, mis põhjustavad ebamugavusi teistele liiklejatele.

6.2.5. Reguleeritus

Ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.2.6. Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga.

6.2.7. Elektriühendused

Lähituledele ümberlülitamisel peab lülitusseade välja lülitama samaaegselt kõik kaugtulelaternad.

6.2.8. Märgulamp

Roheline mittevilkuv märgutuli. Ei ole kohustuslik.

6.3. EESMINE ÄÄRETULELATERN

6.3.1. Arv

Üks või kaks

6.3.2. Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.3.3. Asend

6.3.3.1. Laius: üks sõltumatu eesmine ääretulelatern võib olla paigaldatud teise esilaterna kohale, alla või kõrvale: kui kõnealused laternad asuvad üksteise kohal, siis peab eesmise ääretulelaterna nullkese paiknema sõiduki keskpikitasapinnal; kui kõnealused laternad asuvad üksteise kõrval, siis peavad nende nullkeskmed paiknema sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinna suhtes; teise esilaternaga vastastikku ühendatud eesmine ääretulelatern peab olema paigaldatud nii, et selle nullkese paikneb sõiduki keskpikitasapinnal. Kui sõiduk on lisaks varustatud eesmise ääretulelaternaga, mis asetseb teise eesmise ääretulelaterna kõrval, peavad nende nullkeskmed olema sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes. Kaks eesmist ääretulelaternat, millest üks või mõlemad on vastastikku ühendatud teise esilaternaga, peavad olema paigaldatud nii, et nende nullkeskmed oleksid sümmeetrilised sõiduki keskpikitasapinna suhtes.

6.3.3.2. Kõrgus: mitte vähem kui 350 mm ja mitte rohkem kui 1 200 mm maapinnast.

6.3.3.3. Pikkus: sõiduki ees.

6.3.4. Geomeetriline nähtavus

Vertikaalnurk : 15° ülespoole ja allapoole.

Horisontaalpinnast all olevat vertikaalnurka võib vähendada 5°, kui laternate kõrgus on vähem kui 750 mm.

Horisontaalnurk : 80° paremale ja vasakule, kui on ainult üks latern.

Horisontaalnurk võib olla 80° väljapoole ja 45° sissepoole iga laternapaari kohta.

6.3.5. Reguleeritus

Ettepoole. Võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.3.6. Märgulamp

Mittekohustuslik roheline mittevilkuv sisselülitatuse märgulamp või näidikuploki valgustus.

6.3.7. Muud nõuded

Puuduvad.

6.4. EESMINE HELKUR, MITTEKOLMNURKNE

6.4.1. Arv

Üks.

6.4.2. Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.4.3. Asend

kõrgus: mitte vähem kui 400 mm ja mitte rohkem kui 1 200 mm maapinnast;

6.4.4. Geomeetriline nähtavus

Horisontaalnurk : 30° paremale ja vasakule. Vertikaalnurk : 15° horisontaaltasapinnast üles ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini helkuri puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.4.5. Reguleeritus

Ettepoole. Helkur võib olla liikuv olenevalt pöördenurgast.

6.4.6. Muud nõuded

Puuduvad.

6.5. KÜLGMINE HELKUR, MITTEKOLMNURKNE

6.5.1. Arv külje kohta

Üks või kaks

6.5.2. Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.5.3. Asend

6.5.3.1. sõiduki küljel;

6.5.3.2. kõrgus: mitte vähem kui 300 mm või rohkem kui 1 000 mm maapinnast;

6.5.3.3. pikkus: peaks olema selline, et tavalistes tingimustes ei saaks sõidukijuhi ega sõitjate riietus seadet varjata.

6.5.4. Geomeetriline nähtavus

Horisontaalnurk : 30° ettepoole ja tahapoole. Vertikaalnurk : 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.5.5. Reguleeritus

Helkurite nullteljed peavad asetsema risti sõiduki keskpikitasapinnaga ning olema suunatud väljapoole. Eesmised küljehelkurid võivad liikuda olenevalt pöördenurgast.

6.6. PEDAALIHELKURID

6.6.1. Arv

Neli helkurit või helkurigruppi.

6.6.2. Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.6.3. Muud nõuded

Helkuri valgusava peab olema pedaali korpusesse pressitud.

Helkurid peavad olema paigaldatud pedaali korpusesse nii, et need on selgesti nähtavad nii sõiduki ette kui ka taha. Kujult pedaali korpusega kohandatud helkurite nulltelg peab asetsema pedaali telje suhtes täisnurga all.

Pedaalihelkurid tuleb paigaldada ainult sõiduki nendele pedaalidele, mis võivad mootori asemel toimides vända või samalaadsete seadiste abil sõiduki käivitada.

Helkureid ei ole vaja paigaldada sõiduki juhtseadistena või juhi või sõitja jalatugedena toimivatele pedaalidele.

Helkurid peavad olema eest ja tagant nähtavad.

6.7. TAGUMINE HELKUR, MITTEKOLMNURKNE

6.7.1. Arv

Üks või kaks

6.7.2. Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.7.3. Asend

6.7.3.1. Kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 900 mm maapinnast.

6.7.3.2. Pikkus: sõiduki taga.

6.7.4. Geomeetriline nähtavus

Horisontaalnurk : 30° vasakule ja paremale, kui on ainult üks helkur; 30° väljapoole ja 10° sissepoole iga helkuripaari kohta. Vertikaalnurk : 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.7.5. Reguleeritus

Tahapoole.

6.8. SUUNATULELATERN

6.8.1. Arv

Kaks külje kohta.

6.8.2. Paigaldamine

Kaks eesmist suunatulelaternat (kategooria 11) (5);

Kaks tagumist suunatulelaternat (kategooria 12) (5).

6.8.3. Asend

6.8.3.1. Laius: 6.8.3.1.1. Eesmiste suunatulelaternate kohta kehtivad samaaegselt järgmised nõuded: 1) minimaalne kaugus valgusavade vahel peab olema 240 mm; 2) suunatulelaternad peavad asuma väljaspool vertikaalseid pikitasapindu, mis puutuvad kokku esilaterna(te) valgusavade välisservadega; 3) minimaalne kaugus suunatulelaternate ja lähimate lähitulelaternate valgusavade vahel peab olema järgmine: minimaalne suunatulelaterna valgustugevus (cd) minimaalne kaugus (mm) 90 75 175 40 250 20 400 ≤ 20 6.8.3.1.2. Kaugus tagumiste suunatulelaternate valgusavade siseservade vahel peab olema vähemalt 160 mm.

6.8.3.2. Kõrgus: mitte vähem kui 350 mm või rohkem kui 1 200 mm maapinnast.

6.8.3.3. Pikkus: ettepoole ei tohi kaugus sõiduki kõige tagapoolsemat piirjoont tähistava püsttasapinna ja tagumiste suunatulelaternate nullkeskme vahel olla üle 300 mm.

6.8.4. Geomeetriline nähtavus

Horisontaalnurk : 20° sissepoole ja 80° väljapoole. Vertikaalnurk : 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.8.5. Reguleeritus

Eesmised suunatulelaternad võivad liikuda olenevalt pöördenurgast.

6.8.6. Ei tohi olla kombineeritud ühegi muu laternaga.

6.8.7. Ei tohi olla vastastikku ühendatud muude laternatega.

6.8.8. Elektriühendused

Suunatulelaternad peavad olema sisselülitatavad muudest laternatest sõltumatult. Kõik sõiduki ühel küljel asuvad suunatulelaternad peavad olema sisse- ja väljalülitatavad ühe lülitusseadise abil.

6.8.9. Muud nõuded

Allpool loetletud karakteristikute mõõtmisel ei tohi vooluallikas varustada elektriga muid kui mootori ja valgustusseadmete töötamiseks vajalikke vooluahelaid.

6.8.9.1. Kõigi alalisvoolul töötavate suunatulelaternatega sõidukite puhul peab tulede vilkumissagedus olema 90 ± 30 korda minutis.

6.8.9.1.1. Sõiduki ühel küljel asuvad suunatulelaternad võivad vilkuda samaaegselt või vaheldumisi.

6.8.9.1.2. Märgutuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaalseadme kontrollseadise aktiveerimist.

6.8.9.2. Kui sõiduk on varustatud suunatulelaternatega, mis töötavad vahelduvvoolul, ning mootori pöörlemiskiirus on vahemikus 50–100 % sõiduki maksimaalkiirusele vastavast kiirusest, peab tulede vilkumissagedus olema 90 ± 30 korda minutis.

6.8.9.2.1. Sõiduki ühel küljel asetsevad suunatuled võivad vilkuda kas samaaegselt või vaheldumisi.

6.8.9.2.2. Märgutuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaalseadme lülitusseadise aktiveerimist.

6.8.9.3. Kui sõiduk on varustatud vahelduvvoolul töötavate suunatulelaternatega ning mootori pöörlemiskiirus jääb valmistaja määratud tühikäigu pöörlemiskiiruse ja 50 % sõiduki maksimaalkiirusele vastava kiiruse vahemikku, peab vilkumissagedus olema vahemikus 90 + 30 ja 90 – 45 korda minutis.

6.8.9.3.1. Sõiduki ühel küljel asetsevad suunatuled võivad vilkuda kas samaaegselt või vaheldumisi.

6.8.9.3.2. Märgutuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ja esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaalseadme kontrollseadise aktiveerimist.

6.8.10. Ühe suunatulelaterna tõrke puhul, v.a lühis, peab teine edasi vilkuma või põlema jääma, kuid sellisel juhul võib vilkumissagedus ettenähtust erineda, välja arvatud juhul, kui sõiduk on varustatud märgulambiga.

6.8.11. Märgulamp

Kohustuslik kõigi suunatulelaternate puhul, mis ei ole otseselt sõidukijuhi vaateväljas: töökorras oleku märgulamp, roheline, vilkuv ja/või helisignaaliga. Suunatulelaterna rikke korral märgulamp lülitub välja, jätkab tööd või vahetab sagedust.

6.9. PIDURITULELATERNAD

6.9.1. Arv

Üks või kaks

6.9.2. Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.9.3. Asend

6.9.3.1. kõrgus: mitte vähem kui 250 mm või rohkem kui 1 500 mm maapinnast;

6.9.3.2. pikkus: sõiduki taga.

6.9.4. Geomeetriline nähtavus

Horisontaalnurk : 45° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern: 45° väljapoole ja 10° sissepoole iga laternapaari kohta. Vertikaalnurk : 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.9.5. Reguleeritus

Tahapoole.

6.9.6. Elektriühendused

Peavad süttima vähemalt ühe sõidupiduri sisselülitamisel.

6.9.7. Muud nõuded

Piduritulelaterna valgustugevus peab olema märkimisväärselt suurem kui tagumisel ääretulelaternal.

6.9.8. Märgulamp

Keelatud.

6.10. TAGUMINE ÄÄRETULELATERN

6.10.1. Arv

Üks või kaks.

6.10.2. Paigaldamine

Erinõuded puuduvad.

6.10.3. Asend

6.10.3.1. kõrgus: mitte vähem kui 250 mm ja mitte rohkem kui 1 500 mm maapinnast;

6.10.3.2. pikkus: sõiduki taga.

6.10.4. Geomeetriline nähtavus

Horisontaalnurk : 80° vasakule ja paremale, kui on ainult üks latern: horisontaalnurk võib olla 80° väljapoole ja 45° sissepoole iga laternapaari kohta. Vertikaalnurk : 15° horisontaalpinnast üles- ja allapoole.

Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib siiski vähendada 5 kraadini laterna puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.

6.10.5. Reguleeritus

Tahapoole.

6.10.6. Märgulamp

Ei ole kohustuslik. Võib olla kombineeritud esilaternaga.

6.10.7. Muud nõuded

Puuduvad.

6.11. TAGUMISE REGISTREERIMISMÄRGI VALGUSTUSSEADE

6.11.1. Arv

Üks. Latern võib koosneda mitmest optilisest elemendist, mis on ette nähtud registreerimismärgi asukoha valgustamiseks.

6.11.2. Paigaldamine Latern peab valgustama registreerimismärgi asukohta. 6.11.3. Asend 6.11.3.1. laius: 6.11.3.2. kõrgus: 6.11.3.3. pikkus: 6.11.4. Geomeetriline nähtavus 6.11.5. Reguleeritus

6.11.6. Märgulamp

Ei ole kohustuslik: selle funktsiooni täidab ääretulelaterna jaoks ettenähtud sisselülitatuse märguanne.

6.11.7. Muud nõuded

Kui numbritulelatern on kombineeritud tagumise ääretulelaternaga, mis on vastastikku ühendatud piduritulelaternaga, siis võib numbritulelaterna fotomeetrilisi omadusi piduritulelaterna töötamise ajal muuta.

7. SÕIDUKITE REGISTREERIMINE

Valitsus võib nende territooriumil registreeritud sõidukite puhul nõuda või keelata punktis 5.15.1 nimetatud kaugtulelaterna olemasolu tingimusel, et käesoleva eeskirja kohaldamisel informeeritakse sellest Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri.

8. TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Toodangu vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. lisaga ja see peab vastama järgmistele nõuetele:

8.1. Käesoleva eeskirja alusel heaks kiidetud mopeedid peavad vastama punktides 5 ja 6 sätestatud tüübikinnituse nõuetele.

8.2. Tuleb tagada käesoleva eeskirja 5. lisas esitatud toodangu miinimumnõuetele vastavuse kontrollimise kord.

8.3. Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuse kontrollimise meetodeid. Kontrollimisi korraldatakse tavaliselt kord aastas.

9. KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

9.1. Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui sätestatud nõuded ei ole täidetud.

9.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

10. SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE SEOSES VALGUSTUS- JA VALGUSSIGNAALSEADMETE PAIGALDAMISEGA

10.1. Igast sõidukitüübi muutmisest tuleb teatada sõidukitüübi kinnitanud ametiasutusele. Seejärel võib asutus kas: 10.1.1. võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ja sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või 10.1.2. nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

10.2. Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või selle andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 määratletud korras.

10.3. Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus määrab kõnealusele laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

11. TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Asjaomase teatise saamisel teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

12. ÜLEMINEKUSÄTTED

12.1. Alates 01-seeria muudatuste ametliku jõustumise kuupäevast ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

12.2. Pärast 24 kuu möödumist punkti 12.1 jõustumisest annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi vaid juhul, kui kinnitatava sõidukitüübi valgustus- ja valgustussignaalseadmete arv ja paigaldusviis vastab 01-seeria muudatusi sisaldava käesoleva eeskirja nõuetele.

12.3. Käesoleva eeskirja alusel enne punktis 12.2 nimetatud kuupäeva antud tüübikinnitused jäävad jõusse. Kui sõidukid registreeriti esmakordselt rohkem kui neli aastat pärast punktis 12.1 nimetatud jõustumiskuupäeva, võivad eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda kinnitamast sõidukitüüpe, mille valgustus- ja valgustussignaalseadmete arv ja paigaldusviis ei vasta 01-seeria muudatusi sisaldava käesoleva eeskirja nõuetele.

13. TÜÜBIKINNITUSKATSETE TEOSTAMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile kinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse; nendele asutustele tuleb saata teistes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise, selle andmisest keeldumise või selle tühistamise kohta.

(1) Nagu määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas, (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, nagu viimati muudetud 4. muudatusega).

(2) 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

(3) Laternate kiiratava valguse värvuskoordinaatide mõõtmine ei kuulu käesoleva eeskirja alla.

(4) Eeskirja nr 113 kohased LED-moodulitega A-klassi esituled ainult sõidukitele, mille maksimaalne kiirus on kuni 25 km/h.

(5) Võib asendada eeskirjas nr 6 esitatud vastavate 1. ja 2. kategooria suunatulelaternatega.

1. LISA TEATIS (maksimaalne formaat: A4 (210 × 297 mm))

2. LISA TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS NÄIDIS A (vt käesoleva eeskirja punkt 4.4) Mopeedile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõiduk on valgustus- ja valgussignaalseadmetega seoses saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 74 kohaselt kinnitusnumbri 012439 alusel. Tüübikinnitusmärgi kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus anti eeskirja nr 74 kohaselt, nagu seda on muudetud 01-seeria muudatustega. NÄIDIS B (vt käesoleva eeskirja punkt 4.5.) Mopeedile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõiduk on valgustus- ja valgussignaalseadmetega seoses saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4), vastavalt eeskirjadele nr 74 ja 78 (1). Tüübikinnitusmärk näitab, et vastavate kinnituste andmise ajal hõlmas eeskiri nr 74 01-seeria muudatusi ja eeskiri nr 78 02-seeria muudatusi. (1) Viimane on esitatud vaid näitena.

3. LISA LATERNA VALGUSAVAD, NULLTELG, NULLKESE JA GEOMEETRILISE NÄHTAVUSE NURGAD VALGUSAVA VÕRRELDUNA VALGUST KIIRGAVA PINNAGA (vt käesoleva eeskirja punktid 2.9 ja 2.8) SKEEM A Valgusava Valgust kiirgav pind Servad on a ja b c ja d SKEEM B Valgusava Valgust kiirgav pind Servad on a ja b c ja d

4. LISA PUNASTE TULEDE NÄHTAVUS EEST JA VALGETE TULEDE NÄHTAVUS TAGANT (vt käesoleva eeskirja punkt 5.9) Joonis 1 Punase tule nähtavus eest Joonis 2 Valge tule nähtavus tagant