L 373/50 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Üksnes UN/ECE originaaltekstidel on rahvusvahe lise avaliku õiguse alusel õiguslik toime. 
Käesoleva määruse staatust ja jõustumiskuup äeva tuleks kontrollida UN/ECE aktide staatust 
käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343/Rev. X uusimast versioonist, mis on kättesaadav 
aadressil  http://www.unece.org/trans/main/wp2 9/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html . 
 
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) 
eeskiri nr 55 — Autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade tunnustamist 
käsitlevad ühtsed sätted 
 
Lisand 54: Eeskiri nr 55 
 
1. versioon 
 
Hõlmab kogu kehtivat teksti kuni: 
 
Muudatusteseeria 01 – jõustumiskuupäev: 16. september 2001 Muudatusteseeria 01 parandus nr 1, m ille kohta hoiulevõtja on esitanud teatise 
C.N.602.2002.TREATIES-1, mis kannab kuupäeva 13. juuni 2002 
 
1. REGULEERIMISALA  
1.1. Käesoleva määrusega kehtestatakse nõuded, millele peavad vastama 
mehaanilised haakeseadised ja -osad selleks, et neid rahvusvaheliselt 
käsitletaks omavahel ühilduvatena.   
1.2. Käesolevat määrust kohaldatakse haak eseadiste ja -osade  suhtes, mis on 
ette nähtud: 
1.2.1. mootorsõidukitele ja nende h aagistele, mis on mõeldud autorongi 
moodustamiseks1 
1.2.2. mootorsõidukitele ja nende haagistele, mis on mõeldud 
poolhaagisautorongide1 moodustamiseks, kui mootorsõidukile haagise 
poolt rakendatav vertikaalkoormus ei ületa 200 kN. 
1.3. Käesolevat määrust kohaldatakse: 1.3.1. lõikes 2.3 määratletud standa rdseadistele ja -osadele; 
1.3.2. lõikes 2.4 määratletud mittestandardsetele sead istele ja osadele; 
1.3.3. lõikes 2.5 määratletud muudele mittesta ndardsetele seadistele ja osadele. 
2. MÕISTED  
 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: 
                                                 
1 Teeliikluse konventsiooni (Viin, 1968) artikli 1 punktide t ja u tähenduses.  
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/51 
 2.1. Mehaanilised haakeseadised ja -osad on kõik need sõiduki ja haagise 
raami, koormust kandvate keredetailide ja šassii elemendid, millega sõidukid on omavahel ühendat ud, moodustamaks autorongi või 
poolhaagisautorongi. Siia kuuluvad ka kinnitatud või eemaldatavad osad 
haakeseadiste või -osade ühendamiseks või kasutamiseks. 
2.2. Automaatse haakimise nõuded on täid etud, kui veduki tagurdamisest vastu 
haagist piisab haakeseadise täieliku ks kinnitamiseks, selle automaatseks 
lukustumiseks ning märguandeks lukustusseadmete täielikust 
rakendumisest ilma igasuguse välise sekkumiseta. 
Konksu tüüpi haakeseadise korra l on automaatse haakimise nõuded 
täidetud, kui haakimisseadise lukustusseadme avamine ja sulgemine toimub ilma välise sekkumiseta, kui  veorõngas konksuga ühendatakse. 
2.3. Standardsed mehaanilised haakeseadised ja -osad vastavad käesolevas 
määruses esitatud standardsetele mõõtmetele ja karakteristikutele. Need on oma klassi piires vahetatavad ega sõltu tootjast. 
2.4. Mittestandardsed mehaanilised haakeseadised ja -komponendid ei vasta 
igas mõttes käesolevas määruses esit atud standardsetele mõõtmetele ja 
omadustele, kuid neid võib asjakohaste klasside piires ühendada standardsete haakeseadiste  ja -komponentidega. 
2.5. Muud mittestandardsed haakeseadised ja komponendid ei vasta 
käesolevas määruses esitatud standardsetele mõõtmetele ja omadustele ning neid ei ole võimalik ühendada standardsete haakeseadiste ja -
komponentidega. Siia hulka kuuluvad  näiteks seadised, mis ei vasta 
ühelegi klassidest A-L või T, loetlet ud lõikes 2.6 sellistena,  mis on ette 
nähtud erivedudeks või suurveoste vedamiseks ning olemasolevatele 
siseriiklikele standarditel e vastavad muud seadised. 
2.6. Mehaanilised haakeseadised ja -o sad on vastavalt tüübile liigitatud 
järgmiselt: 
2.6.1. Klass A: Haakekuulid ja puksee rimiskonksud, mis koosnevad vedukile 
kinnitatud 50 mm läbimõõduga sfäärilisest seadmest ja kinnitusklambritest haagise ühendamise ks haakepea abil – vt V lisa, lõige 
1. 
2.6.1.1. Klassid A50-1 kuni 50-5: Standa rdsed 50 mm läbimõõduga haakekuulid 
ääriktüüpi poltkinnitusega. 
2.6.1.2. Klass A50-X: Mittestandardsed 50  mm läbimõõduga haakekuulid ja 
pukseerimiskonksud. 
2.6.2. Klass B: Haakepead, mis on kinnitat ud haagise veotiislile ühendamiseks 
veduki 50 mm läbimõõduga haakekuuliga – vt V lisa, lõige 2. 
2.6.2.1. Klass B50-X: Mittestandards ed 50 mm läbimõõduga haakepead. 
L 373/52 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 2.6.3. Klass C: Veotiisli haakeseadise d, mis on varustatud 50 mm läbimõõduga 
veopoldi ning haaratsi ja automaatselt  sulguva ja lukustuva veopoldiga ja 
mis ühendavad veduki haagisega veorõnga abil – vt V lisa, lõige 3. 
2.6.3.1. Klassid C50-1 kuni 50-7: Standardse d 50 mm poldi läbimõõduga veotiisli 
haakeseadised. 
2.6.3.2. Klass C50-X: Mittestandardsed 50  mm poldi läbimõõduga veotiisli 
haakeseadised. 
2.6.4. Klass D: Veorõngad, millel on 50 mm läbimõõduga poldile sobiv 
paralleelne ava ning mis on kinnitat ud haagise veotiis lile, ühendamaks 
seda veotiisli automaatsete haakeseadistega – vt V lisa, lõige 4. 
2.6.4.1. Klass D50-A: Standardsed 50 mm poldi läbimõõduga veorõngad 
keeviskinnituse jaoks. 
2.6.4.2. Klass D50-B: Standardsed 50 mm poldi läbimõõduga veorõngad 
keermestatud kinnituse jaoks. 
2.6.4.3. Klassid D50-C ja 50-D Standardse d 50 mm poldi läbimõõduga veorõngad 
poltkinnituse jaoks. 
2.6.4.4. Klass D50-X: Mittestandardsed  50 mm poldi läbimõõduga veorõngad.  
2.6.5. Klass E: Mittestandardsed veotiislid, mis sisaldavad 
pealejooksumehhanisme ja muid samasuguseid seadmeid, mis on monteeritud veetava sõiduki esiosale  või sõiduki šass iile ja mis on 
ettenähtud haagise ühendamiseks ve dukiga veorõngaste, haakepeade ja 
samasuguste haakeseadiste ab il – vt V lisa, lõige 5. 
Veotiislid võivad olla liigendveotiislid, mis liiguvad vabalt 
vertikaalsuunas ja ei kanna vert ikaalkoormust või need võib ühendada 
liikumatult, nii et need kannavad ve rtikaalkoormust (jäigad veotiislid). 
Jäigad veotiislid võivad olla täiesti jäig ad või olla paindli kult kinnitatud.    
Veotiislid võivad koosneda rohkem kui ühest osast, olla reguleeritavad või 
fikseeritud. 
Käesolevat määrust kohaldatakse veotiislite suhtes, mis moodustavad 
iseseisva terviku ning mis ei ole veet ava sõiduki šassii lahutamatu osa.  
2.6.6. Klass F: Mittestandar dsed veotalad, mis koosnevad kõigist osadest ja 
seadmetest, mis on asetatud veduki haakeseadiste, nagu haakekuulid või veotiisli haakeseadised, ning raami (nt raami tagumise risttala), koormust 
kandva kere või šassii vahele – vt V lisa, lõige 6. 
2.6.7. Klass G: Sadulhaakeseadised on  vedukile kinnita tud plaadi tüüpi 
haakeseadised, millel on automaatne haakelukusti ja mis ühendatakse 50 mm läbimõõduga sadulhaakeseadise ve opoldiga, mis kinnitub poolhaagise 
külge. – vt V lisa, lõige 7. 
2.6.7.1. Klass G50: Standardsed 50 mm pol di läbimõõduga sadulhaakeseadised. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/53 
 2.6.7.2. Klass G50-X: Mittestandardsed 50 mm poldi läbimõõduga 
sadulhaakeseadised. 
2.6.8. Klass H Sadulhaakeseadise 50 mm läbimõõduga veopoldid on seadised, 
mis kinnitatakse poolhaagisele,  et ühendada seda veduki 
sadulhaakeseadisega – vt V lisa, lõige 8.: 
2.6.8.1. Klass H50-X: Mittestandardsed 50 mm poldi läbimõõduga 
sadulhaakeseadise veopoldid.  
2.6.9. Klass J: Mittestandardsed kinnituspl aadid, mis sisaldavad kõiki osi ja 
seadmeid, mida kasutatakse sadulh aakeseadiste kinnitamiseks veduki 
raamile või šassiile. Kinnitusplaadid võivad olla horisontaalselt liikuvad, 
et moodustada libisev sadulhaagis – vt V lisa, lõige 9. 
2.6.10. Klass K: Standardsed, konksu tüüpi haakeseadised, mis on ette nähtud 
kasutamiseks vastavate klass L tüüpi toroidaalsete veor õngastega – vt V 
lisa, lõige 10. 
2.6.11. Klass L: Standardsed toroidaalsed ve orõngad kasutamiseks vastavate klass 
K konksu tüüpi haakeseadistega – vt V lisa, lõige 4. 
2.6.12. Klass S: Seadised ja osad, mis ei vasta ühelegi klassi dest A-L või T ning 
mida kasutatakse näiteks suurveoste vedamisel või mis on ainuomased teatud kindlatele riikidele ja mida re guleerivad olemasolevad siseriiklikud 
standardid.  
2.6.13. Klass T: Mittestandardsed, m itteautomaatsed veotiisli tüüpi 
spetsiaalhaakeseadised, mida on võimalik  eraldada üksnes tööriistade abil 
ning mida tavaliselt kasuta takse autohaagiste puhul . Neid tuleb tunnustada 
ühilduva paarina.  
2.7. Roolimiskiilud on poolhaagisele kinnitatud seadmed või osad, mis koos 
sadulhaakeseadisega kontrollivad haagise aktiivset roolimist. 
2.8. Kaugjuhtimissüsteemid on seadmed ja osad, mille abil saab 
haakeseadiseid ühendada sõiduki  küljelt või j uhikabiinist. 
2.9. Kaugnäidikud on seadmed ja osad, mis näitavad kabiinis, et haakeseadis 
on kinnitunud ja lukustusseadmed on rakendunud. 
2.10. Haakeseadise või -osa tüüp tähenda b seadist või osa, mis ei erine 
järgmiste põhiliste näitajate poolest: 
2.10.1. valmistaja või tarnija kaubanimi või kaubamärk;  2.10.2. lõikes 2.6 määratletud haakeseadise klass;  
2.10.3. väliskuju, põhimõõtmed või olul ised konstruktsioonierinevused, 
sealhulgas erinevused kasuta tud materjalide osas; ning  
2.10.4. lõikes 2.11 määratletud iseloomulikud väärtused D, D
c, S, V ja U. 
L 373/54 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 2.11. Iseloomulikud väärtused D, Dc, S, V ja U on määratletud ja piiritletud 
järgmiselt: 
2.11.1. Väärtused D ja Dc on määratletud veduki ja haagise vahel oleva 
horisontaalse jõu teoreetilise baasv äärtusena ning seda kasutatakse 
dünaamilistel katsetel horisontaalse jõu baasväärtusena.  
Mehaaniliste haakesea diste ja -osade korral, mis ei ole mõeldud 
rakendatava vertikaalkoormuse kandmiseks, kasutatakse järgmist valemit: 
 D = g RTTxR
+KN 
Mehaaniliste, kesktelghaagistele mõel dud haakeseadiste ja  -osade korral, 
nagu on määratletud lõikes 2.13, kasutatakse järgmist valemit: 
 D C = g RTTxC
+KN 
Klassi G sadulhaakeseadiste, klassi  H sadulhaakeseadise veopoltide ja 
klassi J kinnitusplaatide korral, nagu on määratletud lõikes 2.6., 
kasutatakse järgmist valemit: 
 D = g URTxTxR
−+6,0KN, 
 kus: 
T on veduki täismass tonnides. Vajadusel sisaldab see kesktelghaagise 
poolt ülakantavat vertikaalkoormust.  
R on poolhaagise või vertikaalsuunas vabalt liikuva veotiisliga haagise 
täismass tonnides. 2 
C on kesktelghaagise telje või telgede poolt maapinnale üle kantud mass 
tonnides, nagu on määratletud lõikes  2.13, vedukiga ühendatult ja 
täismassini laaditult2. O1 ja O2 kategooria kesktelghaagiste korral 3 peab 
täismass vastama veduki tootja poolt esitatule.  
 g  on raskuskiirendus (arves tuslikult g = 9,81 m/sek2) 
 U  on nagu määratletud lõikes 2.11.2. 
 S  on nagu määratlet ud lõikes 2.11.3. 
                                                 
2 Massid T ja R ning lubatud täismass võivad olla suuremad kui siseriiklike õigusaktidega sätestatud 
täismass.  
3 Vt mõisteid määruses nr 13, mis on lisatud 1958. aasta kokkuleppele, milles käsitletakse 
ratassõidukile ning sellele paigaldatavale ja/või sellel kasutatavale varustusele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist. 
Määratlus sisaldub ka ehitusmasinaid käsitleva ko nsolideeritud resolutsiooni (R. E. 3) VII lisas 
(dokument TRANS/ WP. 29/ 78/ Rev. 1/ Amend. 2).  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/55 
 2.11.2. Väärtus U on sadulhaakesead isele täismassiga poolhaagise poolt 
rakendatav vertikaalmass tonnides.2 
2.11.3. Väärtus S on haakeseadisele st aatilistes tingimustes lõikes 2.13 
määratletud täismassiga kesktelgh aagise poolt rakenduv vertikaalmass 
kilogrammides.2 
2.11.4. Väärtus V on kesktelghaagise poolt, mille täismass on rohkem kui 3,5 t, 
haakeseadmele rakendatava vertik aalkoormuse amplituudi teoreetiline 
baasväärtus (vt lõige 2.1.21). Väärtust V kastutatakse dünaamilistel 
katsetel vertikaalkoormuse baasväärtusena. 
 V = 22
LaxCxX (vt märkus allpool,) 
 kus: 
a on ekvivalentne vertikaalkiirendu s haakeseadmel, mis sõltub veduki 
tagatelje vedrustussüsteemi tüübist. 
Õhkvedrustuse korral (või võrdv äärsete sumbumisomadustega 
vedrustussüsteemi korral)  
 a = 1.8 m/s2 
 Muud tüüpi vedrustuse korral:  a = 2.4 m/s
2 
 X  on haagise laadimisala pikkus  meetrites (vt joonis 1) 
L on kaugus veorõnga keskmest telgede ke skmeni meetrites (vt joonis 1)  
 Märkus: (Kui see on väiksem kui 1, 0, tuleb kasutada väärtust 1,0) 
L 373/56 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  22
LX≥ 1.0 
 
       
Joonis 1 – Kesktelghaagise mõõtmed 
 
 2.12. Käesoleva määruse VI lisas kasutatavad tähised ja mõisted. 
 A
v = juhttelje suurim lubatud teljekoormus tonnides. 
C = kesktelghaagise mass tonnides – vt käesoleva määruse lõige 2.11.1.  
 D = väärtus D (kN) – vt käesoleva määruse lõige  2.11.1.  
Dc = väärtus Dc (kN) kesktelghaagiste puhul – vt käesoleva määruse 
lõige  2.11.1.  
R = veetava sõiduki mass tonnides – vt käesoleva määruse lõige  2.11.1.  
T = veduki mass tonnides – vt käesoleva määruse lõige  2.11.1.  F
a = staatiline tõstejõud (kN). 
Fh = katsejõu sõiduki pikiteljesuun aline horisontaalne komponent (kN). 
Fs = katsejõu vertikaalne komponent (kN). 
S = staatiline vertikaalmass (kg). 
U = sadulhaakeseadisele mõj uv vertikaalmass tonnides. 
V = väärtus V (kN) – vt käesoleva määruse lõige 2.11.4.  
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/57 
 a = kesktelghaagise haakepunktile mõj uva vertikaalkiirenduse ekvivalent 
veduki tagatelje(telgede) vedrustuse  tüübist sõltuvalt – vt käesoleva 
määruse lõige  2.11.4. 
e = pikisuunaline kaugus eemaldata va haakekuuli haakepunkti ja 
kinnituskohtade vertikaaltasandi va hel (mm) (vt joonised 20c–20f). 
f = vertikaalne kaugus eemalda tava haakekuuli haakepunkti ja 
kinnituskohtade horisontaaltasandi vahel (mm) (vt joonised 20c–20f). 
g = raskusjõust tin gitud kiirendus, ar vutuslikult 9,81 m/s2. 
L = teoreetiline veotiisli pikkus veorõnga keskme ja telgede keskme 
vahel, meetrites. 
X = kesktelghaagise laadimisala pikkus meetrites. Märkused: O = maksimaalne katsejõud U = minimaalne katsejõud a = staatiline jõud h = horisontaalne jõud p = pulseeriv jõud res = resultantjõud s = vertikaalne jõud 
w = vahelduvjõud 
2.13. Kesktelghaagis  – haagis, mille veotiisel ei  ole vertikaalselt liigutatav 
haagisest sõltumatult ning mille telg/teljed paikneb/paiknevad ühtlaselt koormatud olukorras haagise raskuskesk me lähedal. Vedukile rakendatav 
vertikaalkoormus ei või ületada 10 % haagise täismassist või 1000 kg, 
olenevalt sellest, kumb on väiksem. 
Kesktelghaagise täismass on maksimaalselt koormatud ja vedukiga 
haagitud kesktelghaagise telje/telg ede poolt maapinnale ülekantav 
kogumass 
4. 
2.14. Kindel mehaaniline kinnitus – sead me ja selle osade konstruktsioon ja 
geomeetria on sellised, et seade ei avane ega eraldu mis tahes jõudude või 
jõuelementide toimel, mis sellele tavalise kasutuse või katsetuste ajal rakenduvad. 
                                                
 
4 Maksimaalne koormus võib olla suurem kui siseriiklike õigusaktidega sätestatud maksimaalne 
koormus. 
L 373/58 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 2.15. Sõidukitüüp  – sõidukid, mis ei erine olulis elt selliste peamiste omaduste 
poolest nagu piirkondade, kuhu mehaaniline haakeseadis või -osa kinnitatakse, konstruktsioon, mõõtmed,  kuju ja materjal. See kehtib nii 
veduki kui haagise suhtes. 
3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE  
3.1. Taotluse tüübikinnituseks esitab kaubanime või kaubamärgi valdaja, või 
tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.  
3.2. Igat tüüpi mehaanilise haakeseadise või -osa kohta tuleb taotlusele lisada 
järgmine teave, näiteks vormis, mis on antud I lisas:  
3.2.1. üksikasjad kõikide tootja või tarnija kaubanimede või kaubamärkide 
kohta, mida haakeseadise või -osa suhtes kohaldatakse; 
3.2.2.  kolm komplekti jooniseid, mis on piisavalt detailsed seadise või osa 
määratlemiseks ning mis esitab üks ikasjalikult seadme kinnitamise 
sõidukile; joonised peavad näitama t üübikinnitusnumbri ja muu lõikes 7 
sätestatud märgistuse jaoks ette nä htud asendit ja vahemaad;    
3.2.3. väärtuste D, Dc, S, V ja U selgitused vastavalt vajadusele ning nagu on 
määratletud lõikes 2.11. 
Klassi A pukseerimiskonksude puhul veduki ja haagise täismass ning 
suurim lubatud haakekuulile rake ndatav vertikaalkoormus vastavalt 
veduki tootja soovitusele; 
3.2.3.1. Iseloomulikud väärtused peavad  olema vähemalt võrdsed nendega, mida 
kohaldatakse veduki, haagise ja  kombineeritud täismassile.  
3.2.4. seadise või komponendi üksikasja lik tehniline kirjeldus, mis eelkõige 
sisaldab infot tüübi ja kasu tatud materjalide kohta;   
3.2.5. piirangud sõidukite suhtes, millele haakeseadise võib kinnitada – vt I lisa, 
lõige 12 ning V lisa, lõige 3.4; 
3.2.6. üks näidis pluss tüübikinnitusa sutuse või tehnilise teenistuse nõudmisel 
täiendavad näidised; 
3.2.7. kõik näidised peavad olema tä ielikult valmis ning pinnatöötlus peale 
kantud. Kui lõplikuks pinnatöötluseks kasutatakse värvimist või epoksüpulberkatet, tuleks lõplik t öötlus siiski ära jätta;    
3.2.8. juhul kui mehaaniline haakesead is või -osa on kons trueeritud kindlale 
sõidukitüübile, peab haakes eadise või -osa to otja esitama ka sõiduki tootja 
poolt esitatud paigaldusandmed. T üübikinnitusasutus või tehniline 
teenistus võib nõuda, et tüübikinnituse ks esitataks ka kõnesolevat tüüpi 
esindav sõiduk. 
4. ÜLDISED NÕUDED  MEHAANILISTELE 
HAAKESEADISTELE VÕI -OSADELE  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/59 
 4.1. Kõik näidised peavad vastama V ja VI lisas sätestatud mõõtude ja 
tugevusega seotud spetsifikatsioonidele . Vastavalt VI lisas kirjeldatud 
katsetele ei tohi neil olla mõrasid ega püsivaid moonutusi, mis kahjustaksid seadise või osa rahuldavat funktsioneerimist.  
4.2. Mehaanilise haakeseadise või -osa kõik osad, mille purunemine võiks 
põhjustada sõiduki ja haagise eral dumise, peavad olema valmistatud 
terasest. Muid materjale võib kasutada  siis, kui tootja suudab käesolevat 
määrust kohaldava lepinguosalise tüübi kinnitusasutusele või tehnilisele 
teenistusele rahuldaval viisil tõestada, et need on terasega samaväärsed. 
4.3. Mehaanilised haakeseadised ja osad peavad olema kasutamisel ohutud 
ning ühel inimesel peab tööriistu kasutamata olema võimalik sõidukeid ohutult haakida ja lahti h aakida. Haagiste haakimise korral, mille täismass 
ületab 3,5 tonni, tohib haakimisek s kasutada ainult automaatseid 
haakeseadiseid, mis võimaldavad täisautomaatset haakimist, välja arvatud klassi T haakeseadised. 
4.4. Mehaanilised haakeseadised või -osad tuleb konstrueerida ja valmistada 
nii, et tavalisel kasutamisel ja õi ge hoolduse juures ning kuluvate osade 
väljavahetamisega töötavad need rahul davalt edasi ja säilitavad käesoleva 
määrusega ettenähtud omadused. 
4.5. Kõik mehaanilised haakeseadised või -osad peavad olema konstrueeritud 
kindla mehaanilise kinnituse jaoks ja kui V lisas ei ole esitatud 
lisatingimusi, siis peab kinnitus haagitud asendis olema fikseeritav vähemalt ühekordse täiendava kindla mehaanilise lukustiga. Seadise terviklikkuse tagamiseks võib alternat iivina kasutada kaht või enamat 
eraldi lukustussüsteemi, aga iga süsteem tuleb konstrueerida kindla 
mehaanilise kinnituse jaoks ja neid tuleb eraldi katsetada kõikide VI lisas esitatud nõuete suhtes. Kindel me haaniline kinnitus peab vastama 
lõike 2.14 määratlusele. 
Vedrujõudu võib kasutada üksnes s eadise sulgemiseks ning vältimaks 
seadise osade vibratsiooni poolt põhj ustatud liikumist asenditesse, 
millistes see võib avaneda või eralduda. 
Üksiku vedru purunemine või puudumine ei tohi teha võimalikuks kogu 
seadise avanemist või eraldumist.  
4.6. Igale haakeseadisele või -osale peavad olema lisatud paigaldus- ja 
kasutusjuhendid, mis annavad igal e kompetentsele isikule piisavalt 
informatsiooni selle veatu sõidukile paigaldamise ja õige kasutamise 
kohta – vt ka VII lisa. Juhendid peavad  olema vähemalt selle riigi keeles, 
kus seadmeid müügiks pakutakse. Kui haakeseadised on originaalvarustuse paigaldamiseks to imetatud sõiduki võ i kere tootjate 
juurde, võib paigaldamisjuhendid täitmata  jätta, kuid sõiduki või selle kere 
tootja vastutab selle eest, et sõiduk i kasutaja oleks varustatud vajaliku 
informatsiooniga haakeseadise või -osa õige kasutamise kohta.  
4.7. Klassi A või vajadusel klassi S s eadiste ja osade korral, mis on mõeldud 
kasutamiseks haagistega, mille täismass ei ületa 3,5 tonni, ning mille on 
L 373/60 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 tootnud tootjad, kellel p uudub igasugune side sõiduki  tootjaga ning kui 
seadised ja osad on ette näht ud kasutamiseks järelturul, peab 
tüübikinnitusasutus või tehniline teenis tus vastavalt VII lisa 1. lõikele 
kõikidel juhtudel kontrollima haakeseadise kõrgust ja teisi paigalduse üksikasju. 
4.8. Suurveoste vedamiseks mõ eldud ning muude klasside S ja T 
mittestandardsete haakeseadiste ja komponentide puhul tuleb kasutada asjakohaseid nõudeid V, VI, ja V II lisas lähima standardse või 
mittestandardse seadise või osa suhtes. 
5. MEHAANILISE HAAKES EADISE VÕI -OSAGA 
VARUSTATUD SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE 
TAOTLEMINE  
5.1. Kui sõiduki tootja taotleb mehaanili se haakeseadise võ i -osaga varustatud 
sõiduki tüübikinnitust või lubab sõ iduki kasutamist mis tahes tüüpi 
haagise vedamiseks, siis peab mehaanilise haakeseadise või -osa võimaliku tüübikinnituse heauskse taotleja või ka lepinguosalise 
tüübikinnitusasutuse või tehnilise teen istuse soovi korral sõiduki tootja 
sellise päringu esitajale või asutusele või tehnilisele teenistusele tegema 
hõlpsasti kättesaadavaks lõikes  5.3 sätestatud informatsiooni, 
võimaldamaks haakeseadise või -osa  tootjal vastav a sõiduki jaoks 
nõuetekohaselt konstrueerida ja valmista da mehaaniline haakeseadis või -
osa. Mehaanilise haakeseadise või -osa võimaliku tüübikinnituse heauskse taotleja soovi korral tuleb ig asugune lõikes 5.3 sätestatud, 
tüübikinnitusasutuse käsutuses olev  informatsioon avaldada kõnealusele 
taotlejale.  
5.2. Taotluse sõidukitüübi kinnituseks mehaanilise haakesead ise või kinnituse 
paigaldamise suhtes peab esitama sõ iduki tootja või tema nõuetekohaselt 
volitatud esindaja.   
5.3. Sellele peab olema lisatud informatsioon, mis võimaldab 
tüübikinnitusasutusel täita II lisas esitatud teatise vormi.   
5.3.1. sõidukitüübi ja mehaanilise haakes eadise või -osa üks ikasjalik kirjeldus, 
ning tüübikinnitusasutuse või tehnilise  teenistuse nõudmisel seadise või 
osa tüübikinnituse tunnistus;  
5.3.2. Informatsioon peab samuti sisaldama vedukite ja veetavate sõidukite 
täismassid, veduki täismassi jagunemise telgede vahel, suurimad lubatud 
teljekoormused, veduki tagaos ale rakenduva suurima lubatud 
vertikaalkoormuse ning seadise või os a kinnituskohtade ning täiendavate 
tugevdusplaatide, lisakonksude ja muude mehaanilise haakeseadise või -osa ohutuks vedukile kinnitamiseks va jalike seadmete üksikasjad ja/või 
joonised; 
5.3.2.1. koormus, mille juures tuleb m õõta M1 kategooria sõ idukite haakekuuli 
kõrgust – vt VII lisa 1. liite lõige 2.  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/61 
 5.3.3. kolm komplekti jooniseid, mis on piisavalt üksikasjali kud seadise või osa 
eristamiseks ning mis määratlevad selle sõidukile kinnitamise viisi; 
joonised peavad näitama tüübikinnitus numbri ja muu lõikes 7 sätestatud 
märgistuse jaoks ette nähtud asendit ja vahemaad; 
5.3.4. seadise või osa üksikasjalik tehnil ine kirjeldus, mis eelkõige sisaldab infot 
tüübi ja kasutatud materjalide kohta; 
5.3.5. väärtuste D, Dc, S, V ja U selgitused vastavalt vajadusele ning nagu on 
määratletud lõikes 2.11.; 
5.3.5.1. Iseloomulikud väärtused peavad  olema vähemalt võrdsed nendega, mida 
kohaldatakse veduki, haagise ja  kombineeritud täismassile. 
5.3.6. kinnitatavat tüüpi esindav sõi duk, millele on kinnitatud mehaaniline 
haakeseadis, esitatakse t üübikinnitusasutusele või tehnilise teenistusele, 
kes võivad nõuda ka täiendavaid  seadise või osa näidiseid; 
5.3.7. sõidukit, millel ei ole kõiki tüübi le vastavaid osi, või b tunnustada eeldusel, 
et taotleja suudab tüübi kinnitusasutusele või te hnilisele teenistusele 
rahuldaval viisil näidata, et käesol eva määruse nõuete osas ei avalda 
kõnealuste osade puudumine mitte mingisugust mõju ülevaatuse tulemustele. 
6. ÜLDISED NÕUDED MEHAAN ILISE HAAKESEADISE VÕI -
OSAGA VARUSTATUD  SÕIDUKITELE  
6.1. Sõidukile kinnitatud mehaanilin e haakeseadis või -osa peab olema 
kinnitatud vastavalt käesoleva määruse lõ igetele 3 ja 4 ning V ja VI lisale.  
6.2. Mehaanilise haakeseadise või -osa  paigaldamine peab vastama käesoleva 
määruse VII lisa nõuetele.  
6.3. Haakeseadise või -osa kasutamiseks peavad need olema varustatud 
kasutusjuhenditega, mis peavad sisa ldama erijuhiseid kasutuseks, mis 
erineb kõnealust tüüpi haak eseadise või -osa tavapärasest kasutusest, ning 
juhiseid haakimiseks ja lahtihaakimiseks erinevates töötingimustes, näiteks erinevate nurkade all veduki  ja veetava sõiduki vahel. Igale 
sõidukile peab olema lisatud kasutu sjuhend, mis peab olema vähemalt 
selle riigi keeles, kus sõ idukit müügiks pakutakse.  
7. MÄRGISTUSED  
7.1. Kinnitamiseks esitatavad mehaanili ste haakeseadiste ja -osade tüübid 
peavad kandma tootja, tarnija või ta otleja kaubanime või kaubamärki.  
7.2. Lõikes 8.5 viidatud ja III lisas  näidatud tüübikinnitusmärgi 
paigaldamiseks peab olema piisavalt vaba ruumi. See ruum peab olema 
näidatud lõikes 3.2.2 viidatud joonistel. 
7.3. Lõigetes 7.2 ja 8.5 viidatud tüübikinnitusmärgiga külgnevalt peab 
mehaaniline haakeseadis või -osa olema märgistatud lõikes 2.6 
L 373/62 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 määratletud haakeseadise klassi s uhtes, ning asjakohaste iseloomulike 
väärtuste suhtes, nagu määratletud lõ ikes 2.11 ning nä idatud IV lisas. 
Nende märgistuste asukoht on nä idatud lõike 3.2.2 joonistel.  
Iseloomulike väärtuste suhtes ei ole vaja märgistada juhtudel, mil need 
väärtused on määratletud käesolevas määruses antud klassifikatsioonis, 
näiteks klassid A50-1 – A50-5. 
7.4. Kui mehaaniline haakeseadis või -osa on kinnitatud alternatiivsete 
iseloomulike väärtuste osas ühe ja se llesama haakeseadiste klassi piires, 
märgitakse seadisele või osale maksimaalselt kaks alternatiivset väärtust. 
7.5. Kui mehaanilise haakeseadise või -osa kasutamine on mingil moel 
piiratud, näiteks kui seda ei tohi  kasutada roolimiskiiludega, peab 
kõnealune piirang olema märgitud seadisele või osale.  
7.6. Kõik märgistused peavad olema püsiv ad ja selgelt loetavad, kui seadis või 
osa on sõidukile paigaldatud.  
8. TÜÜBIKINNITUS  
8.1. Kui mehaanilise haakeseadise või -osa tüübi näidis(ed) vastab/vastavad 
käesoleva määruse nõuetele, antakse tüübikinnitus vastavalt 10. lõike 
nõuete rahuldavale täitmisele.  
8.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tü übikinnitusnumber. Selle kaks esimest 
numbrit näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse määrusesse viimati tehtud peamisi tehnilisi m uudatusi hõlmavat muudatuste seeriat. Üks ja 
seesama lepinguosaline ei või anda  sama numbrit ühelegi teisele 
käesolevas määruses viidatud seadise või osa tüübile. 
8.3. Otsusest tüübikinnituse koht a või tüübikinnituse laiendamise, 
tüübikinnituse andmisest keeldumise või  tüübikinnituse tühistamise, või 
tootmise lõpliku peatamise kohta kä esoleva määruse kohaselt kinnitatud 
mehaanilise haakeseadise või -osa tüübi suhtes, teatatakse 1958. aasta kokkuleppeosalistele käesolevat määr ust kohaldades vormis, mis vastab 
käesoleva määruse I või II lisa näidisele. 
8.4. Lisaks lõikes 7.1 sätestatud mä rgile tuleb igale käesoleva määruse 
kohaselt kinnitatud mehaanilisele haak eseadisele või -osa le lõikes 7.2 
viidatud pinnale kinnitada tüübikinnitu smärk, nagu on kirjeldatud lõikes 
8.5. 
8.5. Tüübikinnitusmärk peab olema rahvusvaheline märk, mis koosneb: 
8.5.1. ringist, mis ümbritseb tähte E mi llele järgneb riigi tunnusnumber, kes 
tüübikinnituse andis
5; 
                                                 
5 1 Saksamaa, 2 Prantsusmaa, 3 Itaalia, 4 Madalmaad, 5 Rootsi, 6 Belgia, 7 Ungari, 8 Tšehhi Vabariik, 
9 Hispaania, 10 Jugoslaavia, 11 Ühendkuningriik, 12 Austria, 13 Luksemburg, 14 Šveits, 15 (vaba), 16 Norra, 17 Soome, 18 Taani, 19 Rumeenia, 20 Poola, 21 Portugal, 22 Vene Föderatsioon, 23 Kreeka, 24 
Iirimaa, 25 Horvaatia, 26 Sloveenia, 27 Slovakkia, 28 Valg evene, 29 Eesti, 30 (vaba), 31 Bosnia ja 
Hertsegoviina, 32 Läti, 33 (vaba), 34 Bulgaaria, 35-36 (vaba), 37 Türgi, 38-39 (vaba), 40 Endine 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/63 
 8.5.2. lõikes 8.2 sätestatud tüübikinnitusnumber; 
8.5.3. tüübikinnitusmärk ja -number peav ad olema paigutatud vastavalt III lisas 
antud näidisele. 
9. MEHAANILISE HAAKESEADI SE VÕI -OSA VÕI SÕIDUKI 
MUUDATUSED NING TÜÜBIK INNITUSE LAIENDAMINE  
9.1. Igast mehaanilise haakeseadise või  -osa, või sõiduki tüüpi puudutavast 
muudatusest, nagu määratletud lõ ikes 2.10, tuleb teavitada 
tüübikinnitusasutust või tehnilist teenistust, mis tüübikinnituse andis. 
Seejärel võib tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus kas: 
9.1.1. leida, et tõenäoliselt ei kahjus ta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele 
vastavust ja et igal j uhul vastab seadis, osa või  sõiduk endiselt nõuetele; 
või 
9.1.2. nõuda täiendavat uurimist. 9.2. Tüübikinnituse kinnitamisest või sellest keeldumisest, näidates ära 
muudatused, teatatakse lõikes 8. 3 kindlaks määratud korra kohaselt 
kokkuleppeosalistele, kes kohaldav ad käesolevat määrust.  
9.3. Tüübikinnituse laienduse väljasta nud tüübikinnitusasu tus või tehniline 
teenistus peab sellisele laiendusele  andma seerianumbri ning teavitama 
sellest teisi käesolevat määrust koha ldavaid kokkuleppeosalisi vastavalt 
lõikes 8.3 sätestatud korrale.  
10. TOOTMISMENETLUSE  VASTAVUS NÕUETELE  
10.1. Tüübikinnituse omanik peab tagama, et tootmismenetluse vastavuse 
kontrollide tulemused dokumenteerita kse ning et lisatud dokumendid 
jäävad kättesaadavaks ajavahemiku jooksul, mis on kindlaks määratud 
kokkuleppes tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistusega. See ajavahemik ei tohi ületada kümmet aastat toodangu lõpliku peatamise hetkest alates. 
10.2. Tüübikinnituse andnud tüübikinnitu sasutus või tehnil ine teenistus võib 
igal ajal kontrollida igas t ootmisüksuses rakendatavaid 
vastavuskontrollimeetmeid. Selliste kontrollide normaalne sagedus peab 
olema üks kord kahe aasta jooksul.   
11. KARISTUSED TOOTMISE  MITTEVASTAVUSE KORRAL  
                                                                                                                                            
Jugoslaavia Vabariik Makedoonia, 41 (vaba), 42 Euroopa Ühendus (vastavat ECE sümbolit kasutavate 
liikmesriikide poolt antud tüübikinnitused), 43 Jaapan , 44 (vaba), 45 Austraalia ning 46 Ukraina. 
Järgnevad numbrid omistatakse teistele riikidele kro noloogilises järjestuses, millises nad ratifitseerivad 
kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele 
seadmetele ja osadele ühtsete tehnon õuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste 
vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad sellega, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 
peasekretär teavitab selliselt omistat ud numbritest kokkuleppeosalisi.  
L 373/64 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 11.1. Mehaanilisele haakeseadisele või -osale vastavalt käesolevale määrusele 
antud tüübikinnituse võib tühistad a, kui nõudeid ei täideta või kui 
tüübikinnitusmärki kandev seadis või osa ei vasta kinnitatud tüübile.  
11.2. Kui käesolevat määrust kohaldav kokkuleppeosaline tühistab varem antud 
tüübikinnituse, peab ta sellest viivita mata teatama teistele käesolevat 
määrust kohaldavatele kokkuleppeosalis tele teatisega,  mis vastab 
käesoleva määruse I või II lisa näidisele. 
12. TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE  
12.1. Kui tüübikinnituse omanik täieli kult lõpetab käesoleva määruse kohaselt 
kinnitatud mehaanilise haakeseadise või -osa tüübi tootmise, peab ta sellest teavitama tüübikinnituse and nud tüübikinnitusasutust või tehnilist 
teenistust. Sellise teabe saamisel t eavitab tüübikinnitusasutus või tehniline 
teenistus sellest teisi käesolev at määrust kohaldavaid 1958. aasta 
kokkuleppeosalisi teatisega, mis vastab käesoleva määruse I või II lisa näidisele.  
13. ÜLEMINEKUSÄTTED  
Kuni Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni  peasekretärile ei ole teatatud 
teisiti, deklareerivad käesolevat määrust kohandavad Euroopa Ühenduse liikmed (01 seeria muudatuste vastuvõtmise ajal Itaalia, Madalmaad, Belgia, Ühendkuningriik, Luksemburg, S oome ja Kreeka), et mehaaniliste 
haakeseadiste ja -osade suhtes on nad seotud kokkuleppe, millele käesolev määrus on lisatud, kohustustega selliste  seadiste ja osade suhtes, mis on 
mõeldud kinnitamiseks M
1 kategooriasse mittekuuluvatele sõidukitele.  
14. TÜÜBIKATSETUSTE LÄBIV IIMISE EEST VASTUTAVATE 
TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE 
NIMED JA AADRESSID  
14.1. Käesolevat määrust kohaldavad 19 58. aasta kokkuleppe osalised peavad 
teatama Ühinenud Rahvaste Orga nisatsiooni sekretariaadile 
tüübikatsetuste läbiviimise eest vast utavate tehniliste teenistuste ning 
nende haldusasutuste nimed ja aadre ssid, kes annavad kinnitusi ning 
kellele tuleb saata teistes riikides väljastatud tõendid kinnitamise või kinnitamisest keeldumise või kinnitus e tühistamise või tootmise lõpliku 
peatamise kohta.   
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/65 
 I lisa  
TEADE  
[suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)] 
1välja andnud: ametiasutuse nimi: ....................... 
 
 
mehaanilise haakeseadise või -osa tüübi: 2/  
TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE 
TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMISE 
TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMISE TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMISE 
TOOTMISE LÕPLIKU PEATAMISE
 
kohta vastavalt määrusele nr 55 
Kinnitus nr .......... Laiendus nr  ........... 1. Seadise või osa kaubanimi või -märk: 2. Seadise või osa tüübile tootja poolt antud nimi: 3. Tootja nimi ja aadress: 4. Vajaduse korral tootja es indaja nimi ja aadress: 
5. Seadisele või osale kinnitatud alternat iivsete tarnijate nimed või kaubamärgid: 
6. Äriühingu või organi nimi ja aadress, mi s on vastutav tootmi se nõuetele vastavuse 
eest: 
7. Kinnitamiseks esitatud (kuupäev):  8. Tüübikatsetuste läbiviimise ees t vastutav tehni line teenistus: 
                                                
 
1 Riigi tunnusnumber, mis tüübikinnituse andis/ tüübikinnitust laiendas / tüübikinnituse andmisest 
keeldus / tüübikinnituse tühistas (vt tüübikinnitust puudutavad sätted käesolevas määruses).  
2 Mittevajalik läbi kriipsutada.    
 

L 373/66 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 9. Lühikirjeldus: 
9.1. Seadise või osa tüüp või klass: 9.2. Iseloomulikud väärtused:  9.2.1. Esmased väärtused: 
D.............. kN D
c................ kN S............... kg 
U...............tonni V.................. kN 
Alternatiivsed väärtused: D............. kN D
c................ kN S................ kg 
U...............tonni V.................. kN 
9.3. Klassi A mehaaniliste haakeseadiste ja osade korral, kaasa arvatud 
pukseerimiskonksud: 
Sõidukitootja poolt antud sõiduki suurim lubatud mass: ...............................kg Sõiduki suurima lubatud massi jaotumine telgede vahel: Sõidukitootja poolt antud veetava haagise suurim lubatud mass: .....................kg Sõidukitootja poolt antud haakekuulile rakenduv suurim lubatud staatiline mass: ....kg Sõidukorras sõiduki suurim mass, mis hõlmab keret, jahutusvedeli kku, õlisid, kütust, 
tööriistu ja varuratast (kui see on olemas), juht välja arvatud: ..................................kg 
Koormus, mille juures tuleb mõõta M1 ka tegooria sõidukitele ki nnitatud mehaanilise 
haakeseadise haakekuuli kõrgus – vt VII lisa 1. liite lõige 2: .......  
10. Haakeseadise või -osa tüübi sõidukile paigaldamise juhised ning sõiduki tootja 
poolt antud kinnitu spunktide fotod või joonised: 
11. Informatsioon mis tahes eriotstarbe liste tugevduskonksude või -plaatide või 
vahedetailide paigaldamiseks, mis on vaja likud haakeseadise või -osa kinnitamiseks: 
.............. 
12. Lisainformatsioon juhul, kui haakeseadise või -osa kasutamine on piiratud kindlat 
tüüpi sõidukitega – vt V lisa, lõige 3.4. ................................... 
13. Klassi K konksu tüüpi haakeseadiste korral, üksikasjad veorõngaste kohta, mis 
sobivad kõnealuse konksutüübiga. 
14. Katsearuande kuupäev:  15. Katsearuande number:  16. Tüübikinnitusmärgi asukoht:  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/67 
 17. Tüübikinnituse laiendamise põhjus(ed): 
18. Tüübikinnitus on antud / tüübikinnitust  on laiendatud / tüübi kinnituse andmisest 
on keeldutud / tüübikinnitus on tühistatud: 2 
19. Koht:  20. Kuupäev:  21. Allkiri:  22. Käesolevale teatisele on lisatud dokum entide nimekiri, mis asuvad käesoleva 
kinnituse andnud asutuse juures, kust neid  on taotluse korral võimalik saada.  
L 373/68 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 II lisa  
TEADE  
[suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)] 
1 välja andnud: ametiasutuse nimi: ....................... 
 
 
sõidukitüübi kohta mehaanilise haakesead ise või -osa paigaldamise suhtes:2 
TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE 
TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMISE 
TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMISE TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMISE 
TOOTMISE LÕPLIKU PEATAMISE 
vastavalt määrusele nr 55. 
Kinnitus nr .......... Laiendus nr ........... 1. Sõiduki kaubanimi või -märk:  2. Sõiduki tüüp:  3. Tootja nimi ja aadress:  4. Vajaduse korral tootja es indaja nimi ja aadress:  
5. Sõiduki kategooria, näiteks M1, N1:  6. Sõiduki suurim lubatud mass: ....kg Sõiduki suurima lubatud massi jaotumine telgede vahel: Veetava haagise suurim lubatud mass: ....kg 
                                                
 
1 Riigi tunnusnumber, mis tüübikinnituse andis/ tüübikinnitust laiendas / tüübikinnituse andmisest 
keeldus / tüübikinnituse tühistas (vt tüübikinnitust puudutavad sätted käesolevas määruses).  
 
2 Mittevajalik läbi kriipsutada.  
 

27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/69 
 Haakekuulile rakenduv suurim lubatud staatiline mass: ....kg 
Sõidukorras sõiduki suurim mass, mis hõlmab keret, jahutusvedeli kku, õlisid, kütust, 
tööriistu ja varuratast (kui see on olemas), juht välja arvatud: ...........kg 
7. D.............. kN Dc................ kN S............... kg  
U...............tonni V.............. kN 
8. Haakeseadise või -komponendi tüüb i sõidukile kinnitamise juhised ning 
kinnituspunktide fotod või joonised: 
9. Informatsioon mis tahes eriotstarbe liste tugevduskonksude või -plaatide või 
vahedetailide paigaldamiseks, mis on vaja likud haakeseadise või -osa kinnitamiseks: 
10. Mehaanilise haakeseadise või -osa kaubanimi või -märk ning tüübikinnituse 
number: 
11. Mehaanilise haakeseadise või -osa klass:  12. Kinnitamiseks esitatud (kuupäev):  13. Tüübikatsetuste läbiviimise ees t vastutav tehni line teenistus: 
14. Katsearuande kuupäev:  15. Katsearuande number:  16. Tüübikinnitusmärgi asukoht:  17. Tüübikinnituse laiendamise põhjus(ed):  18. Tüübikinnitus on antud / tüübikinnitust  on laiendatud / tüübi kinnituse andmisest 
on keeldutud / tüübikinnitu s on tühistatud: A1_S4_F1 
2 
19. Koht:  20. Kuupäev:  21. Allkiri:  22. Käesolevale teatisele on lisatud dokum entide nimekiri, mis asuvad käesoleva 
kinnituse andnud asutuse juures, kust ne id on taotluse korra l võimalik saada. 
L 373/70 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 III lisa  
TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KON FIGURATSIOONI NÄIDIS  
 
a = vähemalt 8 mm 
Mehaaniline haakeseadis või -osa või sõiduk, mis kannab ülalpool näidatud 
tüübikinnitusmärki, on seadis või osa,  mis on kinnitatud Madalmaades (E4) 
tüübikinnitusnumbri all 2439 ning vastab kä esoleva määruse 01 seeria muudatuste 
nõuetele.  
 Märkus: Tüübikinnitusnumber tuleb paigaldada ringi lähedusse ning kas E-tähe 
kohale või alla või sellest tä hest vasakule või paremale. Tüübikinnitusnumbri numbrid 
peavad olema tähega E samal pool ja samas suunas. Rooma numbrite kasutamist tüübikinnitusnumbrina tuleks vältida, et hoida ära eksitusi teiste tähistega. 
 

27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/71 
 IV lisa  
KARAKTERISTIKUTE VÄÄRTUSTE MÄRGISTUSTE 
KONFIGURATSIOONI NÄIDISED  
1. Kõikidele mehaanilistele haakeseadistele ja -osadele peab olema märgitud 
seadise või osa klass. Lisaks sellel e peab olema märgistus, mis näitab 
võimsust karakteristikute väärtuste põhj al, nagu on määratletud käesoleva 
määruse lõikes 2.11. 
1.1. Kõikide tähtede ja numbrite kõrgus ei tohi olla väiksem kui 
tüübikinnitusnumbri numbrite kõrgu s, seega a/3, kus a on 8 mm.  
1.2. Igale seadisele või osale kohaldatavad karakter istikute väärtused tuleb 
märgistada nii, nagu näidatud alljär gnevas tabelis – vt ka käesoleva 
määruse lõige 7.3.  
TABEL 1 - haakeseadistele või -osadele märgitavad asjakohased karakteristikud  
Märgitavad asjakohased karakteristikute väärtused Mehaanilise haakeseadise või -osa 
kirjeldus 
 Klass D Dc S U V 
Haakekuulid ja pukseerimiskonksud –
vt käesoleva määruse V lisa, lõige 1 * *    *      
Haakepead * *   *     
Veotiisli haakeseadised * * * *   * 
Veorõngad * * * *   * 
Veotiislid * * * *   * 
Veotalad * * * *   * 
Sadulhaakeseadised * *     *   
Sadulhaake veopoldid * *         
Sadulhaake kinnitusplaadid * *     *   
Konksu tüüpi haakeseadised * * * *   * 
 
Näidised: C50-X D130 Dc90 S1000 V35 tähistaks mittest andardset klassi C50-X 
kuuluvat veotiisli haakeseadist, mille suurim väärtus D on 130 kN, suurim lubatud 
väärtus Dc on 90 kN, suurim lubatud rakenduv staatiline vertikaalmass on 1000 kg 
ning suurim lubatud väärtus V on 35 kN. 
L 373/72 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 A50-X D20 S120 tähistaks standardset kl assi A50-X kuulhaakega pukseerimiskonksu, 
mille maksimaalne väärtus D on 20 kN ja suurim lubatud rakenduv staatiline vertikaalmass on 120 kg. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/73 
 V lisa  
NÕUDED MEHAANILISTELE HA AKESEADISTELE VÕI -
OSADELE  
1. HAAKEKUULID JA PUKSEERIMISKONKSUD  
Käesoleva lisa lõigetes 1.1–1.5 es itatud nõudeid kohaldatakse kõikide 
klassi A kuuluvate haakekuulide ja pukseerimiskonksude suhtes. Lõikes 1.6 on toodud täiendavad nõuded, millele peavad vastama standardsed 50 mm läbimõõduga ääriktüüpi po ltkinnitusega haakekuulid. 
1.1. Haakekuulid klassist A peavad vä liskuju ja välismõõtmete osas vastama 
joonisele 2.  
1/ Ühendav kaar haakekuuli ja kaela vahel peab puutuma nii kaela ennast kui ka 
haakekuuli madalamat horisontaaltasandit. 
2/ Vt ISO/R 468 ja ISO 1302, pinnaka redusaste N9 viitab väärtusele R
a, mis on 
võrdne 6.3mm. 
Joonis 2 - Haakekuul klassist A 

L 373/74 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 1.2. Pukseerimiskonksude kuju ja mõõtmed peavad vastama nõuetele, mille 
sõiduki tootja on esit anud kinnituskohtade ja vajadusel täiendavate 
kinnitusseadmete kohta. 
1.3. Eemaldatavad haakekuulid: 1.3.1. Eemaldatavate haakekuulide võ i komponentide korral, mis ei ole 
poltidega kinnitatud, näiteks need, mi s kuuluvad klassi A50-X, peavad 
kinnituspunkt ja lukustussüsteem olema konstrueeritud kindla mehaanilise kinnituse jaoks.  
1.3.2. Eemaldatava haakekuuli või komponendi korral, millele võib anda 
iseseisva tüübikinnituse kasuta miseks mõnd teatud tüüpi 
pukseerimiskonksudega erinevateks haaker akendusteks, näiteks need, mis 
kuuluvad klassi A50-X, peab kliirens sellise haakekuuli 
pukseerimiskonksule paigaldamisel va stama VII lisas,  joonisel 25 
näidatule. 
1.4. Haakekuulid ja pukseerimiskonksud peavad vastu pidama  VI lisa lõikes 
3.1 esitatud katsetele.  
1.5. Pukseerimiskonksude tootjad peavad tootele lisama kinnituspunktid, 
millele on võimalik kinnitada täiendavad haakeseadised või seadmed, mis võimaldavad haagise automaatse peatumise juhuks kui peamine haakeseadis eraldub. See nõue on vajali k selleks, et sõiduk saaks vastata 
ÜRO/EMK määrusele nr 13 – ühtsed sätted M, N ja O kategooria 
sõidukite tunnustamise kohta pidurite osas.   
1.5.1. Kinnituspunktid täiendava haakes eadise ja/või lah tipidurduskaabli jaoks 
peavad olema asetatud selliselt, et kasutamisel täiendav haakeseadis või 
lahtipidurduskaabel ei piiraks haakes eadise liigendi normaalset liikumist 
ega häiriks inertspidurisüsteemi normaalset tööd.  
Üksik kinnituspunkt tuleb paigutada mitte kaugemale kui 100 mm haagise 
liigendi vertikaalsuunalise st keskmest. Kui see ei ole teostatav, tuleb 
seadis varustada kahe kinnituspunk tiga, mis asetsevad kummalgi pool 
vertikaalset keskjoont, sellest võrds el kaugusel, mis ei ületa 250 mm. 
Kinnituspunkt(id) on sellisel viisil teostatavuse piires võimalikult taga ja kõrgel. 
1.6. Erinõuded klassidesse A50-1 – A50-5 kuuluvatele standardsetele 
haakekuulidele ja äärikt üüpi pukseerimiskonksudele:  
1.6.1. Klassi A50-1 haakekuulide ja  ääriktüüpi pukseerimiskonksude mõõtmed 
peavad vastama joonisele 3 ja tabelile 2.   
1.6.2. Klasside A50-2, A50-3, A50-4 ja A50-5 haakekuulide ja ääriktüüpi 
pukseerimiskonksude mõõtmed peavad vast ama joonisele 4 ja tabelile 2. 
1.6.3. Klassidesse A50-1 – A50-5 kuuluvad haakekuulid  ja ääriktüüpi 
pukseerimiskonksud peavad vastama tabelis 3 antud iseloomulikele väärtustele ning nende suhtes katsetatud. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/75 
 Joonis 3 - Standardse, klassi A50-1 kuuluva ääriktüüpi haakekuuli mõõtmed 
(vt tabel 2) 
Joonis 4 - Klassidesse A50-2 - A50-5 kuuluvate standardsete haakekuulide 
mõõtmed 
(vt tabel 2) 

L 373/76 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 TABEL 2 - Standardsete äärik tüüpi haakekuulide mõõtmed ( mm), vt joonised 3 ja 4. 
Klass A50-1 A50-2, A50-4 A50-3, A50-5 Märkused 
e1 90 83 120 ± 0,5 
e2 -- 56 55 ± 0,5 
d2 17 10,5 15 H13 
f 130 110 155 + 6,0 -0  
g 50 85 90 + 6,0 -0 
c 15 15 15 ülemmäär 
l 55 110 120 ± 5,0 
h 70 80 80 ± 5,0 
TABEL 3 - Standardsete ääriktüüpi haakekuulide iseloomulikud väärtused 
Klass A50-1 A50-2 A50-3 A50-4 A50-5 
D 17 20 30 20 30 
S 120 120 120 150 150 
 
 D = suurim väärtus D (kN)  S = suurim staatiline vertikaalmass (kg) 1.7. Järelturu tarbeks haakekuulide ja pukseerimiskonksude tootjad, kellel 
puudub igasugune kontakt vastava sõi duki tootjaga, peavad olema 
teadlikud käesoleva lisa lõikes 2 esitatud nõuetest haakeseadise 
liikumisulatusele ning peavad kinni pidama käesoleva määruse VII lisa 
asjakohastest nõuetest.    
2. HAAKEPEAD  
2.1. Haakepead klassist B 50 peavad olema konstrueeritud nii, et neid saaks 
ohutult kasutada käesoleva lisa lõik es 1 kirjeldatud haakekuulidega, 
säilitades seejuures et tekirjutatud omadused. 
Haakepead peavad olema konstrueerit ud nii, et olek s tagatud ohutu 
haakimine, võttes arvesse ka haakeseadise kulumist. 
2.2. Haakepead peavad vastu pidama VI lisa lõikes 3.2 esitatud katsetele.  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/77 
 2.3. Ühelgi lisaseadmel (nt piduritel, stab ilisaatoritel jne) ei tohi mehaanilisele 
ühendusele olla mis tahes kahjulikku mõju. 
2.4. Kui haakepea ei ole sõidukiga üh endatud, peab see horisontaaltasandil 
pöörduma vähemalt 90° mõlemale pool e käesoleva lisa lõikes 1 
kirjeldatud haakekuuli keskteljest ja kinnitusest. Samaaegselt peab 
horisontaaltasapinnast üles- ja al lapoole jääma vähemalt 20° vaba 
vertikaalsuunalist liikumisruumi. Samuti peab koos 90° horisontaalse 
pöördenurgaga olema võimalik 25° keerdumine mõlemas suunas ümber 
horisontaaltelje. Mis tahes horisontaal se pöördenurga all peavad olema 
võimalikud järgmised liikumiskombinatsioonid: 
 (i) vertikaalne kalle ± 15° koos teljekaldega ± 25°  (ii) teljekalle ± 10° koos vertikaalse kaldega ± 20° 
3. VEOTIISLI HAAKESEADISED  
Käesoleva lisa lõigetes 3.1–3.6 es itatud nõudeid kohaldatakse kõikide 
klassi C 50 veotiisli haakeseadis te suhtes. Lõikes 3.7 on toodud 
täiendavad nõuded, millele peavad vastama klasside C 50–C 50-6 standardsed veotiisli haakeseadised.  
3.1. Jõudlusnõuded - Kõik veotiisli haakes eadised peavad vastu pidama VI lisa 
lõikes 3.3 esitatud katsetele.  
3.2. Sobivad veorõngad - Klassi C 50 ve otiisli haakeseadised peavad sobima 
kõikide klassi D 50 veorõngaste ja  kindlaks määratud omadustega 
haakeseadistega. 
3.3. Haarats 
Klassi C 50 veotiisli haakeseadised peavad olema varustatud haaratsiga, 
mis juhiks sobivad veorõngad haakeseadisesse. 
Kui haarats või haaratsit toetav os a võib pöörduda ümber vertikaaltelje, 
peab see end ise automaatselt õigesse asendisse seadma ja lahtiste veopoltide korral peab see niisuguses asendis püsima selleks, et juhtida 
veorõngas korralikult haakeseadisesse. 
Kui haarats või haaratsit toetav osa võib pöörduda ümber horisontaalse 
risttelje, peab lukustusmehhanismi jõumoment pöördumist võimaldava liigendi kinnitama selle tavalisse ase ndisse. See jõud peab olema piisav, et 
takistada 200 N haaratsi ülemisele ot sale suunatud vertikaaljõu mõju, mis 
haakeseadise normaalasendiga võrre ldes võib põhjustada mis tahes 
muutusi.  Lukustusjõud peab olema suurem kui käsikangi rakendamisel tekkiv jõud, nagu kirjeldatud käesolev a lisa lõikes 3.6.  Haaratsit peab 
olema võimalik käsitsi normaalasendisse  viia. Haarats, mis võib pöörduda 
ümber horisontaalse risttelje, võib t üübikinnituse järgi kanda kuni 50 kg 
vertikaalkoormust S ja väärtus V võib olla maksimaalselt 5 kN. 
L 373/78 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Kui haarats või haaratsit toetav os a võib pöörduda ümbe r pikitelje, peab 
pöördumine olema kinnitatud lukustusmehhanismiga, mille jõumoment on vähemalt 100 Nm. 
Haaratsi minimaalne suurus sõltuvalt haakeseadisele lubatud väärtusest D: 
Väärtus D 
≤ 18 kN - laius 150 mm, kõrgus 100 mm 
Väärtus D > 18 kN ≤ 25 kN - laius 280 mm, kõrgus 170 mm 
Väärtus D > 25 kN - laius 360 mm, kõrgus 200 mm 
Haaratsi välisnurgad võivad olla ümardatud. Väiksemate haaratsite kasutamine klassi C 50-X veotiisli haakeseadiste 
korral on lubatud, kui nende kasutami ne on piiratud kuni 3,5 tonnise 
täismassiga kesktelghaagistega või kui ülalolevas tabelis esitatud haaratsite kasutamine on tehnilist el põhjustel võimatu; kui lisaks on 
olemas eritingimused nagu näiteks automaatse haakimisprotseduuri 
ohutust kindlustavad visuaalsed ab ivahendid ning kui kasutusala on 
vastavalt I lisas näidatud teate vormis seadise tootja poolt antud informatsioonile tüübikinnitusega piiratud. 
3.4. Haagitud veorõnga minimaalne vaba liikumisulatus 
Veotiisli haakeseadisele haagitud, kuid sõidukile paigaldamata veorõngal 
peavad olema alljärgnevad liikumisulatused. Kui liikuvus on osaliselt tagatud spetsiaalse liigendiga (ainul t klassi C50-X veot iisli haakeseadiste 
puhul), peab vastavalt I li sale antud tüübikinnituses  esitatud kasutusala 
olema piiratud VII lisa lõikes 1.3.8 määratud juhtudega.  
3.4.1. sõiduki pikitelje suhtes horison taalselt ±90° ulatuses ümber veorõnga 
vertikaaltelje – vt  joonis 5.  
 
Veduki pikitelg 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/79 
  
Joonis 5 - Haagitud veorõnga horisontaalne pöördumine 
 
3.4.2. sõiduki horisontaaltasandi suht es vertikaalselt ± 20° ulatuses ümber 
veorõnga ristitelje  – vt joonis 6. 
Joonis 6 - Haagitud veorõnga vertikaalne pöördumine 
 
3.4.3. aksiaalne pöördumine ± 25° ulat uses sõiduki horisont aaltasandi suhtes 
ümber veorõnga pikitelje – vt joonis 7. 
 
Joonis 7 - Haagitud veorõnga aksiaalne pöördumine 
3.5. Lukustamine tahtmatu lahtihaakimise vältimiseks:  
Horisontaaltasapind  
Horisontaaltasapind 
L 373/80 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Suletud asendis peab veopolt olema fi kseeritud kahe kindla mehaanilise 
ohutusseadmega, millest kumbki peab teise rikke korral tagama tõhusa 
lukustumise. 
Mehaaniliselt seadmelt peab väljastpoolt olema selgelt näha, et 
haakeseadis on suletud ja kinnitatud asendis. Vastavate tunnuste asend 
peab olema määratav puutumise teel, näiteks pimedas. 
Mehaaniline signaalseade peab näit ama mõlema lukustusseadme seisundit 
(tingimus JA). 
Kui teise lukustusseadme rake ndumine on kindlustatud seadme 
konstruktsiooniga, siis on selles olukorras siiski piisav ka see, et 
näidatakse vaid ühe lukustusseadme seisukorda. 
3.6. Käsikangid 
Käsikangid peavad olema kavandatud selliselt, et neid oleks mugav 
kasutada ja neil peavad olema ümarda tud servad. Haakeseadisel ei tohi 
käsikangi lähedal olla teravaid se rvi ega takerdumisohtlikke kohti, mis 
võiksid haakeseadise käsitsemisel põhjustada vigastusi. Haakeseadise 
vabastamiseks vajalik käsikangile mõjuv vertikaaljõud, mis on mõõdetud 
ilma veorõngata, ei tohi kangi  töösuunas ületada 250 N. 
3.7. Erinõuded standardsetele veotiisli h aakeseadistele klassidest C 50-1 – C 
50-6: 
3.7.1. Veorõnga pöördumise ümber ristitelje peab põhjustama veopoldi 
kerataoline kuju (ja mitte liigend); 
3.7.2. Veopoldi ja veorõnga vahelise st kaugusest tingitud tõuked ja 
löökkoormused pikiteljel peavad ol ema summutatud vedrude ja/või 
summutusseadmetega (v.a C 50-1). 
3.7.3. Mõõtmed peavad vastama joonisele 8 ja tabelile 4. 3.7.4. Haakeseadised peavad olema sobivad ja tabelis 5 esitatud iseloomulike 
väärtuste suhtes katsetatud 
3.7.5. Haakeseadis peab olema avatav sellel paikneva käsikangiga (mitte 
kaugjuhtimisseadmega). 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/81 
 Joonis 8 - Standardsete veotiisli haak eseadiste mõõtmed (mm), vt tabel 4 
 

L 373/82 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 TABEL 4 - standardsete veotiisli haakeseadiste mõõtmed, vt joonis 8  
Klass C50-1 C50-2 C50-3 C50-4 C50-5 C50-6 
C50-7 Märkused
e1 83 83 120 140 160 160 ±0,5 
e2 56 56 55 80 100 100 ±0,5 
d1 -- 54 74 84 94 94 ülemmäär
d2 10,5 10,5 15 17 21 21 H13 
F 110 110 155 180 200 200 +6,0 -0 
G 85 85 90 120 140 140 ±3,0 
A 100 170 200 200 200 200 +20,0 -0 
B 150 280 360 360 360 360 +20,0 -0 
C 20 20 24 30 30 30 ülemmäär 
H 150 190 265 265 265 265 ülemmäär 
l1 -- 150 250 300 300 300 ülemmäär 
l2 150 300 330 330 330 330 ülemmäär 
l3 100 160 180 180 180 180 ±20,0 
T -- 15 20 35 35 35 ülemmäär
 
   
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/83 
 TABEL 5 - standardsete veotiisli haakeseadiste iseloomulikud väärtused  
Klass C50-1 C50-2 C50-3 C50-4 C50-5 C50-6 C50-7 
D 18 25 70 100 130 190 190 
Dc 18 25 50 70 90 120 130 
S 200 250 650 900 1000 1000 1000 
V 12 10 18 25 35 50 75 
 
 D = suurim väärtus D (kN) 
Dc = suurim väärtus D (kN) kesktelghaagistele 
S = haakeseadisele rakenduv suurim staatiline vertik aalkoormus (kg) 
V = suurim väärtus V (kN) 
4. VEORÕNGAD  
4.1. Üldnõuded klassi D50 veorõngastele: 
Kõik klassi D50 peavad vastu pidama VI lisa lõikes 3.4 esitatud katsetele. 
Klassi D 50 veorõngad on ette nähtud kasutamiseks koos klassi C 50 
veotiisli haakeseadistega. Veorõngad ei tohi pöörduda aksiaalselt (kuna 
vastavad haakeseadised võivad pöörduda). 
Kui klassi D 50 veorõngad on varu statud puksidega, peavad nende 
mõõtmed vastama joonisele 9 (ei ol e lubatud klassi D 50-C puhul) või 
joonisele 10. 
Pukse ei tohi veorõnga külge keevitada. Klassi D 50 veorõngad peavad vastam a lõikes 4.2 esitatud mõõtmetele. D 
50-X klassi veorõnga varre kuju ei  ole määratletud, kuid veorõnga 
keskmest 210 mm kaugusel peavad kõrgus 
h ja laius b jääma tabelis 6 
esitatud piiridesse. 
L 373/84 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Joonis 9 - Klassi D50 veorõngaste lõhikuga puks 
Joonis 10 - Klassi D50-C ve orõngaste lõhikuta puks 

27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/85 
 TABEL 6 - Veorõngaste D 50-A ja D50-X mõõtmed, 
vt joonis 11 
Klass h (mm) b (mm) 
D50-A 65 +2/-1 60 +2/-1 
D50-X kuni 80  kuni 62  
 
TABEL 7 - standardsete veorõnga ste iseloomulikud väärtused  
Klass D Dc S V 
D50-A 130 90 1 000 30 
D50-B 130 90 1 000 25 
D50-C 190 120 1 000 50 
D50-D 190 130 1000 75 
 
4.2. Erinõuded klassi D50 veorõngastele: 4.2.1. Klasside D 50-A ja D50-X veorõngad peavad olema joonisel 11 esitatud 
mõõtmetega. 
 
L 373/86 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
Joonis 11 - Klasside D50-A ja D50-X veorõngaste mõõtmed, vt tabel 6 
 
4.2.2. Klassi D 50-B veorõngad peavad ol ema joonisel 12 esitatud mõõtmetega.  
Sektsioon A-A (näidatud ilma puksita) 
Kerapind
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/87 
  
Joonis 12 - Klassi D50-B veorõngaste mõõ tmed, vt teisi mõõtmeid joonisel 11 
 
4.2.3. Klasside D 50-C ja D50-D veor õngad peavad olema joonisel 13 esitatud 
mõõtmetega.  
VEORÕNGAS 
Veorõnga esiosa 
 
 
Plaatide vaheline kaugus 
L 373/88 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
1/ Klassi D50-D veorõnga puhul peab s ee väärtus olema "maksimaalselt 80". 
Joonis 13 - Klasside D50-C ja D50-D veor õngaste mõõtmed, te isi mõõtmeid vt 
joonis 11 
 
4.2.4. Klasside D50-C ja D50-D veor õngad peavad olema varustatud joonisel 10 
näidatud lõhikuta puksidega. 
4.3. Standardsete veorõngaste koormamisväärtused 
Standardsed veorõngad ja nende vastavad haakeseadised peavad olema 
sobivad ja tabelis 7 esitatud koorma misväärtuste suhtes katsetatud. 
4.4. Üldnõuded klassi L toro idaalsetele veorõngastele: 
4.4.1. Klassi L toroidaalsed veor õngad on mõeldud kasutamiseks klassi K 
konksu tüüpi haakeseadistega.   
SEKTSIOON AA 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/89 
 4.4.2. Kasutatuna klassi K konksu tüüpi haakeseadistega peavad need vastama 
käesoleva lisa lõikes 10.2 esitatud nõuetele liikumisulatuse kohta.  
4.4.3. Klassi L toroidaalsed veorõngad pe avad olema joonisel 14 ja tabelis 8 
esitatud mõõtmetega. 
 
 
Joonis 14 - Klassi L toroidaalsete ve orõngaste mõõtmed – vt tabel 8 
 
 4.4.4. Klassi L toroidaalsed veorõngad p eavad vastu pidama VI lisa lõikes 3.4 
esitatud katsetele ning peavad sobima tabelis 9 esitatud iseloomulike väärtustega.   
TABEL 8 - klassi L toroidaalsete veor õngaste mõõtmed – vt joonis 14 (mõõtmed 
millimeetrites) 
Klass L1 L2 L3 L4 L5 Märkused

L 373/90 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 a 68+1,6/-0,0 76,2±0,8 76,2±0,8 76,2±0,8 68+1,6/-0,0   
b 41,2±0,8 41,2±0,8 41,2±0,8 41,2±0,8 41,2±0,8   
c 70 65 65 65 70 Alam-
määr 
 
TABEL 9 - klassi L toroidaalsete veorõngaste iseloomulikud väärtused 
Klass L1 L2 L3 L4 L5 
D kN 30 70 100 130 180 
Dc kN 27 54 70 90 120 
S kg 200 700 950 1000 1000 
V kN 12 18 25 35 50 
 
5. VEOTIISLID  
5.1. Klassi E veotiislid peavad vast u pidama VI lisa lõikes 3.3 esitatud 
katsetele. 
5.2. Vedukiga haakimiseks võib veotiislid ühendada kas käesoleva lisa lõikes 
2 esitatud haakepeade või lõikes 4 esitatud veorõngastega. Haakepead ja 
veorõngad võib ühendada kruvide, poltide või keevitusega. 
5.3. Seadmed liigendiga veotiislite kõrguse reguleerimiseks 5.3.1. Liigendiga veotiislid peavad olema varustatud seadmetega, millega saab 
veotiisli seada haakeseadise või haar atsi kõrgusele. Need seadmed peavad 
olema konstrueeritud nii, et veotiis lit saab reguleerida üks inimene ilma 
tööriistade või muude abivahenditeta. 
5.3.2. Kõrguse reguleerimise seadme d peavad võimaldama veorõngaste või 
haakekuulide reguleerimist horisontaal asendist maapinna kohal vähemalt 
300 mm üles- ja allapoole. Selles vahe mikus peab veotiisli kõrgus olema 
reguleeritud sujuvalt või veorõnga lt või haakepealt mõõdetuna 
maksimaalselt 50 mm sammuga. 
5.3.3. Pärast haakimist ei tohi kõrgus e reguleerimise seade segada veotiisli 
vähest liikumist. 
5.3.4. Kõrguse reguleerimise seade ei to hi segada pealejooksu-tüüpi inertspiduri 
mis tahes tööd. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/91 
 5.4. Kui veotiislid on kombineeritud in erts-, pealejooksupiduritega, ei tohi 
kaugus veorõnga keskmest kuni veor õnga vaba varre lõpuni pidurite 
tööasendis olla väiksem kui 200  mm. Kui veorõnga vars on kõige 
sisemises asendis, ei tohi s ee pikkus olla vähem kui 150 mm. 
5.5. Kesktelghaagiste ühendamiseks ka sutatavad veotiislid peavad vastu 
pidama külgjõududele, mis on vähemalt pool nendest vertikaaljõududest, 
millele suudetakse vastu pidada. 
L 373/92 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 6. VEOTALAD  
6.1. Klassi E veotalad peavad vast u pidama VI lisa lõikes 3.3 esitatud 
katsetele.  
6.2. puuritud avad klassi C standardsete  veotiisli haakeseadiste kinnitamiseks 
peavad vastama joonisele 15 ja tabelile 10.  
6.3. Veotalasid ei tohi šassii, kere ega ühegi muu sõiduki osa  külge keevitada.  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/93 
  
Joonis 15 - Standardsete veotiisli haakesea diste kinnituse mõõ tmed (vt tabel 10) 
 
TABEL 10 - standardsete veotiis li haakeseadiste kinnituse mõõtmed (mm) – vt joonis 
15 
Klass C50-1 C50-2 C50-3 C50-4 C50-5 C50-6C50-7 Märkused
e1 83 83 120 140 160 160 ±0,5 
e2 56 56 55 80 100 100 ±0,5 
d1 - 55 75 85 95 95 +1,0/-0,5 
d2 10,5 10,5 15 17 21 21 H13 
T - 15 20 35 35 35 ülemmäär
F 120 120 165 190 210 210 alammäär
G 95 95 100 130 150 150 alammäär
L1 - 200 300 400 400 400 alammäär
 

L 373/94 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7. SADULHAAKESEADISE D JA ROOLIMISKIILUD  
Lõigetes 7.1–7.7 esitatud nõudeid koha ldatakse kõikidele klassi G50 
sadulhaakeseadistele. 
Lisanõuded, millele standardsed haakseadmed vastama peavad, on 
esitatud lõikes 7.9. 
 Roolimiskiilud peavad vastama lõikes 7.8 esitatud nõuetele. 7.1. Sobivad sadulhaakeseadise veopoldid 
Klassi G 50 sadulhaakeseadised peavad  olema konstrueeritud nii, et neid 
saaks kasutada koos klassi H 50 veopol tidega ja et neile saaks ühiselt 
esitada kindlaks määratud omadused. 
7.2. Juhikud 
Sadulhaakeseadised peavad olema va rustatud juhikuga, mis tagab kindla 
ja ohutu veopoldi kinnitamise. Standardse 50 mm läbimõõduga 
sadulhaakeseadise juhtimisseadme s uudme laius peab olema vähemalt 350 
mm (vt joonis 16). 
Väikeste, mittestandardsete klassi G50-X sadulhaakeseadiste puhul, mille 
suurim väärtus D on 25 kN, peab suudme laius olema vähemalt 250 mm. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/95 
  
kaldlihvitud servSektsioon A-A 
Veopoldi suurendatud kujutis 
Roolimiskiilu suunaja 
 
Joonis 16 - Standardse sadulhaak eseadise mõõtmed (vt tabel 11)  
L 373/96 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Märkused  
1/ Roolimiskiilude kasutuselevõtuks mõõta võrdlusmõõt k = 137 ±3 mm 32 mm 
allpool ülapinda 200 mm kaugusel  haakeseadme püstkeskjoonest. 
2/ Suudme nurk 40° +1°/-0° tuleb säilita da vähemalt 360 mm kaugusel haakeseadme 
püstkeskjoonest. Vähima suudme laiuse 350 mm võib saada väljaspool nimetatud 
kaugust, suurendades suudme nurka kuni 120°, nagu näidatud katkendliku joonega. 
3/ Kasutada võib pikendatud kinnitu savasid 23 ± 2 mm x 17 +2/-0 mm 
või ümaraid kinnitusavasid läbimõõduga 17 +2/-0 mm. 
4/ Kasutades pikendatud, või > 18 mm läbim õõduga kinnitusavasid, tuleb kasutada 40 
mm läbimõõduga 6 mm paksusi tihendusrõng aid või samasuguse tugevusastmega 
vahendeid, näiteks lamedat terasplaati.  
 
Joonis 16a - Sadulhaakeseadistele mõ eldud klassi J kinnitusplaatide 
kinnitusavade lubatud hälbed (vt käesoleva lisa lõige 9.1) 
  
VeopoltSõiduki pikitelg 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/97 
 TABEL 11 - standardsete sadulhaakes eadiste mõõtmed (mm), vt joonis 16 
Klass G50-1 G50-2 G50-3 G50-4 G50-5 G50-6 
H 140-159 160-179 180-199 200-219 220-239 240-260 
 
7.3. Sadulhaakeseadise minimaalne liikumisulatus 
Haagitud veopoldiga, kuid ilma sadulh aakeseadise kinnitami seta sõidukile 
või kinnitusplaadile, võttes arvesse kinnituspoltide mõju, võimaldab sadulhaakeseadis samaaegselt veopoldi liikumist järgmistes piirides:    
7.3.1. ± 90° ulatuses vertikaaltelje üm ber (ei kohaldata aktiivse roolimisega 
varustatud sadulhaakeseadistele); 
7.3.2. ± 12° ulatuses horisontaaltelje üm ber liikumissuunaga risti. See nurk ei 
pruugi katta vajalikku ulatus t liiklemiseks maastikul. 
7.3.3. Lubatud on aksiaalne pöördumin e pikitelje ümber kuni ± 3°. Täispööret 
võimaldava sadulhaakeseadise korral võib see nurk siiski olla suurem eeldusel, et lukustusmehhanismiga s aab piirata kuni ± 3° pööret. 
7.4. Lukustusseadmed sadulhaakeseadi ste iseenesliku lahtihaakimise 
takistamiseks 
Haagitud asendis peab sadulhaakesead is olema fikseeritud kahe kindla 
mehaanilise ohutusseadmega, millest kumbki peab teise rikke korral tagama tõhusa lukustumise. 
Esmane lukustusseade peab toimima automaatselt, kuid teisene 
lukustusseade võib olla kas automaatne  või käsitsi rakendatav. Teisene 
lukustusseade võib olla konstrueeritud töötamaks koos esmase seadmega 
ning pakkumaks esmast lukustit täienda va tõhusa mehaanilise lukustuse. 
Teisest lukustusseadet on võimalik kinnitada vaid siis, kui esmane 
lukustusseade on korraliku lt kinnitatud.    
Lukustusseadmetel peab puuduma võimalus tahtmatuks avanemiseks. 
Avamine peab nõudma sõiduki juhi või operaatori tahtlikku tegevust.  
Haakeseadise suletud ja lukustatud as end peab olema mehaanilise seadme 
poolt selgesti näidatud, ni ng seda asendit peab olema võimalik määrata 
puutumise teel, näiteks asendi kontrollim iseks pimedas. Signaalseade peab 
näitama nii esmase kui teisese lukus tusseadme kinnitumist, kuid kui teise 
lukustusseadme samaaegne rakendumine on kindlustatud seadme konstruktsiooniga, siis on selles olukorras siiski piisav ka see, et 
näidatakse vaid ühe lukustusseadme seisukorda  
7.5. Juhtimisseadmed või vabastusmehhanismid  
L 373/98 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Lukustatud asendis peab olema kindlustatud, et juhtimisseadmeid ja 
vabastusmehhanisme ei saa rakendada lubamatult või tahtmatult. Lukustussüsteem peab olema konstrueer itud selliselt, et haakeseadise 
vabastusmehhanismi rakendamine nõuab selgelt teadvustatud tegevust lukustusseadme vabastamiseks. 
7.6. Pinnatöötlus 
Haakeseadise plaat ja lukusti peav ad töötama rahuldavalt ja olema 
hoolikalt töödeldud, sepistatud, valatud või vormitud. 
7.7. Laadimistingimused 
Kõik sadulhaakeseadised peavad vastu pidama VI lisa lõikes 3.7 esitatud 
katsetele. 
7.8. Roolimiskiilud 7.8.1. Poolhaagiste aktiivseks roolimiseks kasutatavate roolimiskiilude mõõtmed 
peavad vastama joonisele 17. 
 
 

27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/99 
 Märkused: 
1/ Kohaldatakse üksnes üle 60 mm paksuste roolimiskiilude suhtes. 
2/ See mõõde kehtib vaid tööpinna kohta:  roolimiskiil ise võib olla pikem.  
Joonis 17 - Vedrustatud roolimiskiilude mõõtmed 
 
7.8.2. Roolimiskiilud peavad võimaldama kindla ja ohutu haakimise ning olema 
vedrustatud. Vedrude tugevus peab olema valitud selliselt, et oleks 
võimalik haakida koormamata poolhaagist ja et täielikult koormatud 
poolhaagise korral oleks kasutamise ajal  roolimiskiil haakeseadise äärtega 
kindlas kontaktis. Sadulhaakeseadise la htihaakimine peab olema võimalik 
nii koormatud kui ka koormamata poolhaagise korral. 
7.9. Erinõuded standardsete le sadulhaak eseadistele: 
7.9.1. mõõtmed peavad vastama joonisele 16 ja tabelile 11. 7.9.2. seadised peavad vastama 150 kN v äärtusele D ja 20-t onnisele väärtusele 
U ning olema nende suhtes katsetatud.  
7.9.3. Haakeseadist peab olema võimalik  vabastada käsika ngi abil vahetult 
haakeseadisel. 
7.9.4. Seadised peavad sobima poo lhaagiste aktiivseks roolimiseks 
roolimiskiilude abil – vt lõige 7.8. 
8. SADULHAAKESE ADISE VEOPOLDID  
8.1. Klassi H 50 sadulhaakeseadise veopoldid (ISO 337) peavad vastama 
joonisel 18 esitatud mõõtmetele  
 
L 373/100 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Joonis 18 - Klassi H50 sadulhaakes eadise veopoltide mõõtmed 
 
8.2. Veopoldid peavad vastu pidama VI  lisa lõikes 3.9 esitatud katsetele.  
35 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/101 
 9. KINNITUSPLAADID  
9.1. Kui klassi J sadulhaakeseadiste kinnitusplaadid on mõeldud kasutamiseks 
standardsete sadulhaakeseadistega, peavad neil olema ringikujulised kinnitusavad, mis on paigutatud vast avalt joonisele 16a. Kinnitusavade 
läbimõõt peab siiski olema 17 mm  +2,0 mm/ –0,0 mm. Avad peavad 
olema ringikujulised, MITTE piklikud (vt joonis 16a). 
9.2. Standardsete sadulhaakeseadiste ja oks ettenähtud kinnitusplaadid peavad 
sobima poolhaagiste aktiivseks r oolimiseks (roolimiskiilude abil). 
Mittestandardsete sadulhaakeseadiste  jaoks ettenähtud kinnitusplaadid, 
mis ei sobi aktiivseks roolimiseks, peavad olema vastavalt märgistatud. 
9.3. Sadulhaakeseadiste kinnitusplaadid p eavad vastu pidama VI lisa lõikes 3.8 
kirjeldatud katsetele. 
10. KONKSU TÜÜPI HAAKESEADISED  
10.1. Üldnõuded klassi K konksu tüüpi haakeseadistele: 
10.1.1. Kõik klassi K konksu tüüpi haakes eadised peavad vastu pidama VI lisa 
lõikes 3.5 kirjeldatud katsetele ning  sobima tabelis 13 antud iseloomulike 
väärtuste poolest  
10.1.2. Klassi K konksu tüüpi haakeseadis te mõõtmed peavad vastama joonisele 
19 ja tabelile 12. Klassid K1–K4 on mitteautomaatsed haakeseadised, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes haagistel, mille täismass ei ületa 3,5 tonni ning klassid KA1-KA3 on automaatsed haakeseadised. 
 
L 373/102 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Joonis 19 - Klassi K konksu  tüüpi haakeseadise mõõtmed ja liikumisulatus 
 
10.1.3. Konksu tüüpi haakeseadist tohib kasutada üksnes toroidaalse veorõngaga 
ning kasutatuna klassi L toroid aalse veorõngaga peab klassi K 
haakeseadisel olema käesoleva lisa lõik es 10.2 kirjeldatud liikumisulatus.  
10.1.4. Klassi K konksu tüüpi haakeseadist tuleb kasutada toroidaalse 
veorõngaga, mille vähim kliirens ehk vaba liikumine on 3 mm ja suurim kliirens 5 mm, kui veorõngas on uus. Sobivad veorõngad peab avaldama haakeseadise tootja I lisas näidatud teate vormis.  
10.2. klassi L toroidaalse veorõngaga kasu tataval Klassi K haakeseadisel, mis ei 
ole veokile paigaldatud, peavad olema järgmised mittesamaaegsed liikumisulatused – vt ka joonis 19: 
10.2.1. ±90° ulatuses horisontaalselt,  haakeseadise vertikaaltelje ümber; 
10.2.2. ±40° ulatuses vertikaalselt, ha akeseadise horisontaal se, liikumissuunaga 
risti asetseva telje ümber; 
10.2.3. ±20° ulatuses aksiaalselt haakes eadise horisontaalse pi kikeskjoone ümber. 

27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/103 
 10.3. Automaatsetel klassi K konksu tüüpi haakeseadistel peab olema haarats, 
mis juhib veorõnga haakeseadisesse.  
10.4. Lukustamine tahtmatu lahtihaakimise vältimiseks: 
Suletud asendis peab haakeseadi s olema lukustatud kahe kindla 
mehaanilise ohutusseadmega, millest kumbki peab teise rikke korral tagama tõhusa lukustumise. 
Mehaaniliselt seadmelt peab väljastpoolt olema selgelt näha, et 
haakeseadis on suletud ja kinnitatud asendis. Vastavate tunnuste asend 
peab olema määratav puutumise teel, näiteks pimedas. 
Mehaaniline signaalseade peab näit ama mõlema lukustusseadme seisundit 
(tingimus JA). 
Kui teise lukustusseadme rake ndumine on kindlustatud seadme 
konstruktsiooniga, siis on selles olukorras siiski piisav ka see, et 
näidatakse vaid ühe lukustusseadme seisukorda. 
10.5. Käsikangid 
Käsikangid peavad olema kavandatud selliselt, et neid oleks mugav 
kasutada ja neil peavad olema ümarda tud servad. Haakeseadisel ei tohi 
käsikangi lähedal olla teravaid se rvi ega takerdumisohtlikke kohti, mis 
võiksid haakeseadise käsitsemisel põhjustada vigastusi. Haakeseadise 
vabastamiseks vajalik käsikangile mõjuv vertikaaljõud, mis on mõõdetud 
ilma veorõngata, ei tohi kangi  töösuunas ületada 250 N. 
L 373/104 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
TABEL 12 - klassi K konksu tüüpi haak eseadiste mõõtmed – vt joonis 19 
Klass K1 K2 K3 K4 KA1 KA2 KA3 Märkused 
e1 - 83 83 120 120 140 160 ±0,5 
e2 - 56 56 55 55 80 100 ±0,5 
e3 90 - - - - - - ±0,5 
d2 17 10,5 10,5 15 15 17 21 H13 
c 3 3 3 3 3 3 3 Alam-
määr 
f 130 175 175 180 180 200 200 Ülem-
määr 
g 100 100 100 120 120 140 200 Ülem-
määr 
a 45 45 45 45 45 45 45 +1,6/-0,0 
L1 120 120 120 120 250 300 300 Ülem-
määr 
L2 74 74 63 74 90 90 90 Ülem-
määr 
L3 110 130 130 150 150 200 200 Ülem-
määr 
 
TABEL 13 - klassi K konksu tüüpi h aakeseadiste iseloomulikud väärtused 
Klass K1 K2 K3 K4 KA1 KA2 KA3 
D kN 17 20 20 25 70 100 130 
Dc kN - - 17 20 54 70 90 
S kg 120 120 200 250 700 900 1000 
V kN - - 10 10 18 25 35 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/105 
 11. VEOTIISLI TÜÜPI SPETSI AALHAAKESEADISED - KLASS 
T 
11.1. Klassi T veotiisli tüüpi spetsiaal haakeseadised on mõeldud kasutamiseks 
eriautorongide, näiteks autoh aagiste puhul. Nendel sõidukitel on 
erikonstruktsioon ning need võivad vajada eripärast ja ebatavalist 
haakeseadise asetust.  
11.2. Klassi T kasutusala peab olema piiratud kesktelghaagistega ning sellest 
piirangust tuleb teatada I lis as esitatud teate vormis. 
11.3. Klassi T haakeseadised tule b tunnustada ühilduva  paarina ning 
haakeseadist ei tohi olla võimalik eral dada mujal kui tööko jas, tööriistade 
abil, mida tavaliselt sõidukil ei ole.  
11.4. Klassi T haakeseadised ei tohi töötada automaatselt .  11.5. Klassi T haakeseadised peavad vast ama VI lisa lõikes 3.3, välja arvatud 
lõige 3.3.4, esitatud nõuetele. 
11.6. Vedukile paigaldamata, kui d kokkumonteeritud, ning vedukile 
paigaldatule sarnases normaalasendi s  haakeseadise puhul peavad olema 
võimalikud järgmised vähimad samaaegsed liikumisulatused; 
11.6.1. ±90° ulatuses horison taalselt ümber vertikaaltelje;  
11.6.2. ±8° ulatuses vertikaalse lt ümber horisontaalse risttelje; 
11.6.3. ±3° ulatuses aksiaalse lt ümber horisontaalse pikitelje. 
12. KAUGJÄLGIMIS- JA KAUGJUHTIMISSEADMED  
12.1. Üldnõuded 
Kaugjälgimis- ja kaugjuhtimisseadme d on lubatud üksnes klasside C 50-X 
ja G 50-X automaathaakeseadiste korral, 
Kaugjälgimis- ja kaugjuhtimisseadmed ei tohi takistada haagitud veorõnga 
või haagitud poolhaagise vaba liikum isulatust. Need peavad olema 
püsivalt sõidukile kinnitatud. 
Kõik kaugjälgimis- ja kaugjuht imisseadmed kuuluvad haakeseadise 
katsete ja tüübikinnituse reguleerimis alasse koos kõikide juhtimis- ja 
ülekandeseadmete osadega. 
12.2. Kaugjälgimisseadmed 12.2.1. Automaatse haakimisprotseduu ri korral peavad kaugjälgimisseadmed 
vastavalt lõikele 12.2.2 nähtaval v iisil näitama haakeseadise suletud ja 
topeltlukustatud asendit. Lisaks sell ele võib olla nä idatud avatud asend 
vastavalt lõikele 12.2.3. 
L 373/106 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Kaugjälgimisseade peab haakeseadise igal avamisel ja sulgemisel 
automaatselt aktiveeruma ja lähtestuma. 
12.2.2. Üleminekut avatud asendist sule tud ja topeltlukustatud asendisse peab 
näitama rohelise nä htava signaaliga. 
12.2.3. Kui näidatakse avatud ja/või mittelukustatud asendit, tuleb kasutada 
punast nähtavat signaali. 
12.2.4. Kui näidatakse automaatse haakimisprotseduuri lõpetamist, peab 
kaugjälgimisseade kindlaks te gema, et veopolt on jõudnud 
topeltlukustatud lõppasendisse. 
12.2.5. Mis tahes häire korral ei tohi  kaugjälgimissüsteem edastada signaali 
haakeseadise suletud ja lukustatud seisundist, ku i veopolt ei ole jõudnud 
lõppasendisse. 
12.2.6. Ühe lukustusseadme avamisel ka hest peab roheline nähtav signaal 
kustuma ja punane nähtav signaal (kui see on paigaldatud) süttima. 
12.2.7. Otse haakeseadisele kinnitatud mehaanilised indikaatorid peavad alles 
jääma. 
12.2.8. Et vältida juhi tähelepanu ha jumist normaalsel sõidul, peab olema 
võimalik kaugjälgimisseade välja lülitada, kuid see peab automaatselt taasaktiveeruma, kui haakeseade järgmi sel korral avatakse ja suletakse – 
vt lõige 12.2.1. 
12.2.9. Kaugjälgimisseadme juhtseadised ja märgutuled peavad olema 
paigaldatud juhi vaatevälja ning need peavad olema püsivalt ja selgelt tuvastatavad. 
12.3. Kaugjuhtimisseade 12.3.1. Kui kasutatakse käesoleva lisa lõik es 2.8 määratletud kaugjuhtimisseadet, 
siis peab kasutusel olema ka lõikes  12.2 kirjeldatud kaugjälgimisseade, 
mis peab näitama vähemalt haakeseadise avatud seisundit.   
12.3.2. Haakeseadise avamiseks ja sulgemiseks kaugjuhtimisseadme abil peab 
olema spetsiaalne lüliti (st pealüliti, kang või ventiil). Ku i see pealüliti ei 
asu juhikabiinis, siis ei tohi see olla  kohas, kus sellele pääsevad vabalt ligi 
kõrvalised isikud, või see peab olema lukustatud. Haakeseadise 
käsitsemine kabiinist saab olla võimalik ainult siis, kui on takistatud selle soovimatu kasutamine, näiteks kaht e kätt nõudva juhtimisoperatsiooni 
abil. 
Peab olema võimalik veenduda, kas haakeseadise avamine 
kaugjuhtimisseadme abil on lõpetatud või mitte. 
12.3.3. Kui kaugjuhtimise korral on ettenähtud, et haakeseadise avamisel peab 
rakendama ka välist jõudu, tuleb j uhile korralikult märku anda, millistes 
tingimustes väline jõud haakeseadise avab. Seda ei ole vaja juhul, kui 
välist jõudu rakendatakse ainult kaug juhtimisseadme kasutamisel. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/107 
 12.3.4. Kui kaugjuhtimisseadmega avatava haakeseadise avamismehhanism on 
paigaldatud sõidukist väljapoole, peab selle abil olema võimalik üle vaadata haagitud sõidukite vahele jääv at ala, kuid sellegipoolest ei tohi 
haakeseadise juhtimiseks olla vajalik sellesse alasse sisenemine. 
12.3.5. Mis tahes üksik tõrge kasutamisel või mis tahes üksik rike süsteemis ei 
tohi põhjustada tahtmatut haakeseadise  avanemist tavalisel maanteesõidul. 
Mis tahes riketest süsteemis tuleb kohe  teavitada või need peavad enne 
järgmist kasutamist olema ilmselgelt nähtavad näiteks juhtimissüsteemi 
kasutustakistusena. 
12.3.6. Kaugjuhtimissüsteemi rikke korral peab eriolukorras olema võimalik 
haakeseadist avada vähemalt ühel muul moel. Kui selleks on vaja kasutada tööriistu, peavad need kuuluma sõiduki tööriistakomplekti. 
Käesoleva lisa lõikes 3.6 esitatud nõude id ei kohaldata käsikangide suhtes, 
mis on ette nähtud haakeseadiste avamiseks ainult avariiolukorras  
12.3.7. Kaugjuhtimis- ja kaugjälgimissead med peavad olema püsivalt ja selgelt 
tuvastatavad. 
 
L 373/108 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 VI lisa  
MEHAANILISTE HAAKESEADISTE VÕI -OSADE 
KATSETAMINE  
1. ÜLDNÕUDED KATSETAMISEKS  
1.1. Haakeseadiste näidised peavad läbima katsed nii tugevuse kui ka 
ekspluatatsiooni suhtes. Võimaluse ko rral tuleb läbi vi ia tugevuskatsed, 
aga kui ei ole ette näht ud teisiti, võib tüübikinnitusasutus või tehniline 
teenistus tugevuskatsest loobuda, kui os a lihtne konstruktsioon võimaldab 
teoreetilist tugevuskontrolli. Teoreetilised katsed võib läbi viia määramaks kindlaks halvimad tingimused. Igal juhul peavad teoreetilised katsed andma sama kvaliteediga tulemused kui dünaamilised või staatilised katsed. Lahknevuste korral on määrav ad tegelikult läbiviidud katsetel 
saadud tulemused. 
 Vt ka käesoleva määruse lõige 4.8. 1.2. Haakeseadise tugevus määratakse dünaamilise katsega (kestvuskatse). 
Teatavatel juhtudel võivad osutuda tarvilikuks täiendavad staatilised 
katsed (vt käesoleva lisa lõige 3). 
1.3. Dünaamilised katsed tuleks teha ligikaudu sinusoidsete koormustsüklitega 
(vahelduv ja/või pulseeriv), mida rake ndatakse materjalile sobival hulgal. 
Katsel ei tohi tekkida ühtegi pragu ega mõra. 
1.4. Kindlaks määratud staatiliste ka tsete korral on luba tud ainult kerge 
jäävdeformatsioon. Kui ei ole ette näht ud teisiti, ei tohi jäävdeformatsioon 
pärast koormuse alt vabastamist ületada 10% katse ajal mõõdetud 
maksimaalsest deformatsioonist. Juhul kui katse ajal mõõdetud 
deformatsioon paneb katsetaja ohtu, si is, eeldusel, et sama parameetrit 
kontrollitakse ka teiste katsete ajal, nagu näiteks dünaamilised katsed, võib selle osa staatilisest katsest ära jätta.  
1.5. Dünaamiliste katsete korral baseeruvad koormamiseeldused sõiduki 
pikiteljesuunalisel ho risontaalsel jõukomponend il ja vertikaalsel 
jõukomponendil. Horisontaalseid jõukom ponente ja -momente, mis ei ole 
sõiduki pikiteljega samasuunalised,  ei võeta arvesse, eeldades nende 
vähest tähtsust. 
Kui haakeseadise konstruktsioon või  selle kinnitus sõidukile või 
lisaseadmete (nagu amortisaatorid, suletud haakeseadis jne) paigaldus põhjustavad lisajõudusid või -momen te, võib tüübikinnitusasutus või 
tehniline teenistus nõuda täiendavaid katseid. 
Sõiduki pikiteljesuunaline horison taalne jõukomponent esitatakse 
teoreetiliselt kindlaks määratud baasjõuna, väärtusena D või D
c. Sõiduki 
vertikaalne jõukomponent esitatakse vajadusel haakepunktile mõjuva 
staatilise vertikaalkoormusena S ja ee ldatava vertikaalkoormusena V, või 
sadulhaakeseadise korral staatilise vertikaalkoormusena U. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/109 
 1.6. Iseloomulikud väärtused D, Dc, S, V ja U, millel katsed baseeruvad ning 
mis on määratletud käesoleva määruse lõikes 2.11, tuleb esitada tootja 
poolt EMÜ tüübikinnituseks esitatud taot lusega antud informatsioonis – vt 
I ja II lisas esitatud teatise vorm. 
1.7. Kindlad, vedrujõu poolt paigal ho itavad lukustusseadmed peavad jääma 
lukustatud asendisse, kui neile mõjub kõige ebasoodsamast suunast 
rakendatud, lukustusmehhanismi kolmekordsele massile vastav jõud.  
2. KATSEMENETLUSED  
2.1. Nii dünaamiliste kui ka staatiliste katsete jaoks paigaldatakse näidis 
sobivale katsestendile, millel on olemas vahendid jõu rakendamiseks, selliselt, et peale katseks määrat ud jõu ei mõjutaks seda ükski muu 
täiendav jõud ega moment. Kui tegemi st on vahelduva jõuga katsetega, ei 
tohi rakendatava jõu suund ettenäht ud suunast erineda rohkem kui ±1° 
võrra. Pulseerivate ja staatiliste ka tsete korral peab nurk olema seatud 
suurima katsejõu järgi. Selle jaoks on tavaliselt vaja liigendit jõu rakenduspunktis (st haakepunktis) ja  sellest punktist piisavalt kaugel 
olevat teist liigendit. 
2.2. Katse sagedus ei tohi ületada 35 Hz. Valitud sagedus peab olema hästi 
eristatud katsel kasutatavate vahendite, sh ka katseseadme 
resonantssagedustest. Asünkroonse ka tsetamise korral peab kahe 
jõukomponendi vaheline erinevus olema umbes 1–3%. Terasest 
valmistatud haakeseadiste korral peab koormustsüklite arv olema 2 x 10
6. 
Muudest materjalidest kui terasest va lmistatud haakesead iste korral võib 
vajalik tsüklite arv olla suurem . Katse käigus tekkinud pragude 
avastamiseks tuleb kasutada värvi läbitungimismeetodit või muud samaväärset meetodit. 
2.3. Pulseerivate katsete korral vahel dub katsejõud maksimaalsest katsejõu ja 
madalama, minimaalse katsejõu vahel, mis ei tohi olla suurem kui 5% 
maksimaalsest katsejõust, kui üksikasjalikus katsemenetluses ei ole sätestatud teisiti. 
2.4. Muude kui käesoleva lisa lõikes  3.2.3 nõutud spetsiaalsete staatiliste 
katsete korral peab katsejõudu rakenda ma sujuvalt ja kiiresti ning seda 
tuleb hoida vähemalt 60 sekundi jooksul. 
2.5. Tavaliselt peavad katsetatavad  haakeseadised või komponendid olema 
katsestendile kinnitatud võimalikult jäiga lt ja sellises asendis, kuidas need 
kinnitatakse sõidukile. Kinnitusseadme d peavad olema need, mille on 
kindlaks määranud tootja või paigaldaja haakeseadise või -komponendi kinnitamiseks sõidukile ja/või neil peavad olema samasugused 
mehaanilised omadused. 
2.6. Haakeseadiseid või -osi tuleb ka tsetada tingimustel, nagu need on ette 
nähtud teel kasutamiseks. Siiski võ ib tootja taotlusel ja kokkuleppel 
tehnilise teenistusega haakeseadise elasts ed osad neutraliseerida, kui seda 
nõuab katseprotseduur ja kui see ei mõjuta katse tulemusi ebarealistlikult. 
L 373/110 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Elastsed komponendid, mis on katsetam isel esinevatest kiirendustest üle 
kuumenenud, võib katse käigus ase ndada. Katsejõud tuleb rakendada 
spetsiaalsete vaherõngasteta seadmete abil. 
3. SPETSIAALSED KATSETINGIMUSED  
3.1. Haakekuulid ja pukseerimiskonksud 
3.1.1.  Mehaanilised haakekuulide h aakeseadised võivad kuul uda järgmistesse 
tüüpidesse: 
(i) üheosalised haakekuulid, mis sisaldavad eemaldatavate, kuid 
mittevahetatavate kuulidega seadmeid (vt joonised 20a ja 20b), 
(ii) haakekuulid, mis koosnevad paljudest eemaldatavatest osadest (vt 
joonised 20c, 20d ja 20e), 
 (iii) pukseerimiskonksud, millele ei ole kinnitatud kuuli (vt joonis 20f). 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/111 
  
 
      
 
                
Joonis 20 - Kuuli tüüpi pukseer imiskonksude konfiguratsioon  
 
a Üheosaline pukseerimiskonks ja haakekuul 
b Sellel mudelil on võimalik haakekuuli käsitsi eemal d
näiteks bajonettkinnitusega agregaat 
c Pukseerimiskonks haakekuuliga, mida on võimalik 
eemaldada tööriistade abil 
d Pukseerimiskonks haakekuuli ja haakekuuli toega, 
on kinnitatud näiteks klassi A50 poltide abil 
e Pukseerimiskonks haakekuuli ja eraldamatu toega,
kokku pandud tööriistu kasutades 
f Haakekuulita pukseerimiskonks 
 
L 373/112 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 3.1.2. Peamine katse on dünaamiline kestvuskatse. Katsenäidised on haakekuul, 
haakekuuli kael ja agreg aadi sõidukile kinnitamis eks vajalikud kinnitused. 
Haakekuul ja pukseerimiskonksud peavad nende tööks ettenähtud asendis olema jäigalt kinnitatud katsestendile, millega on võimalik tekitada vahelduvat jõudu. 
3.1.3. Haakekuuli ja pukseerimiskonksude  kinnituskohtade asukohad määrab 
kindlaks tootja (vt käesoleva määruse lõige 5.3.2.). 
3.1.4. Katsetele esitatud seadmed peav ad olema koos kõikide selle juurde 
kuuluvate osade ja konstruktsiooniliste  detailidega, mis võivad mõjutada 
selle tugevust (nt pistikupesa plaat, mis tahes markeering jne). Katsenäidis 
peab sisaldama selle kõiki osi kuni  selle sõidukile ankurdamise või 
kinnitamise kohtadeni.   Sõiduki tootja esitab haakeseadise kohta 
haakekuuli ja kinnituskohtade võrdlusjoonega seotud geomeetrilised asukohad ja need peavad kajastuma katseprotokollis. Veduki tootja peab haakeseadise tootjale esitama kogu vajaliku informatsiooni kõikide 
ankurdamispunktide suhteliste asukoht ade kohta võrdlusj oone suhtes ja 
neid asukohti kasutatakse katsetel. 
3.1.5. Katsestendile paigaldatud näidist katsetatakse vahelduva koormuse suhtes, 
mis tuleb haakekuulile rakendada nurga all, mis on näidatud joonistel 21 
ja 22. 
Katsenurga suund tuleb määrata vertik aalse suhte abil kuuli keset läbiva 
horisontaalse võrdlusjoone ja horis ontaalse joone vahel, mis läbib 
haakeseadise kinnituspunkti, mis on horisontaalsel tasapinnal mõõdetuna 
kõrgeim ja lähim ristsuunalisele ve rtikaaltasapinnale, mis läbib kuuli 
keset.   Kui kinnituspunkti joon as ub horisontaalsest võrdlusjoonest 
kõrgemal, tuleb katse läbi viia nurga all 
α  = +15°±1° ning kui see asub 
madalamal, tuleb katse läbi viia nurga all α  = -15°±1° (vt joonis 21). 
Kinnituspunktid, mida tuleb arvestada katsenurga määramisel, peavad 
olema antud sõiduki tootja poo lt ning need peavad veduki 
konstruktsioonile edastama peamisi vedavaid jõude. 
Antud nurk on valitud selleks, et v aadelda vertikaalset staatilist ja 
dünaamilist koormust ning seda tuleb ka sutada ainult staatilisel koormusel 
mitte rohkem kui: 
S = 120 x D [N] Kui vertikaalne staatiline koormus ül etab ülalpool arvutatu, tuleb nurka 
mõlemal juhul suurendada 20°ni. 
Dünaamilised katsed tuleb läbi  viia järgmise katsejõuga: 
F
hs res = ±0,6 D 
3.1.6. Seda katseprotseduuri saab erinevat tüüpi haak eseadiste puhul (vt 
käesoleva lisa lõige 3.1. 1) rakendada järgmiselt: 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/113 
 3.1.6.1. üheosalised haakekuulid, mis sisaldavad eemaldatavate, kuid 
mittevahetatavate kuulidega seadmeid (vt joonised 20a ja 20b). 
3.1.6.1.1. joonistel 20a ja 20b näidatud sead iste tugevuskatsed v iiakse läbi vastavalt 
lõike 3.1.5 nõuetele;  
 
Märkus: Võrdlusjoonega paralleelne j oon läbib kõrgeimat ja lähimat punkti 
pukseerimiskonksu kinnitamiseks sõidukile  – vt VI lisa, lõige 3.1.5. 
Joonis 21 - Katsejõu rakendamise nurgad 
 
    
 

L 373/114 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Märkus: 
Vahelduva katsejõu Fhs res, suund sõltuvalt kuuli keskme  horisontaalse võrdlusjoone 
asukohast selle võrdlusjoonega pa ralleelse joone suhtes –  
vt joonis 21 
Joonis 22 - Katsejõu rakendamise nurgad 
 
3.1.6.2. haakekuulid, mis sisaldavad eemaldatavaid osi. 
Eristatakse järgmisi kategooriaid: 
(a) pukseerimiskonks ja h aakekuul (vt joonis 20c), 
(b) ühise toega pukseerimiskonks ja  haakekuul (vt joonis 20d), 
(c) eemaldatava haakekuuliga puks eerimiskonks (vt joonis 20e), 
(d) pukseerimiskonks ilma haak ekuulita (vt joonis 20f). 
3.1.6.2.1. Joonistel 20c–20f kujutatud haak eseadise tugevuskatse tehakse vastavalt 
lõike 3.1.5 nõuetele. Katseprotokollis esitatakse mõõtmed e ja f koos ± 5 
mm tootjale lubatud hälbega. 
Pukseerimiskonksu katse (vt joonis 24) tehakse sellele paigaldatud 
(toestatud) haakekuuliga. Vaad eldakse ainult pukseerimiskonksule 
mõjuvaid jõudusid haak ekuuli toe kinnituskohtad e ja paigalduspindade 
vahel. 
Mõõtmed e ja f peab määrama haakeseadise tootja. 
3.1.6.3. Eemaldatavatele ja vahetatava tele kuulpoltidele mõeldud haakeseadised, 
mille mõõtmed e ja f on varieeruvad – vt joonis 22. 

27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/115 
 3.1.6.3.1. Selliste pukseerimiskonksude tugevuskatsed tehakse vastavalt lõike 3.1.5 
nõuetele. 
3.1.6.3.2. Kui tootja ja tüübikinni tusasutus või tehniline teenistus on 
kokkuleppeliselt määranud halvima võima liku konfiguratsiooni, siis piisab 
ainult selle konfiguratsi ooniga katsetamisest. 
Muudel juhtudel tuleb lih tsustatud korras teha katseid haakekuuli 
erinevate asukohtadega vastav alt lõikele 3.1.6.3.3. 
3.1.6.3.3. Lihtsustatud korras katsetam isel peab väärtus f jääma määratletud 
väärtuste f min ja f max vahele, mis ei ületa 100 mm. Haakekuul peab oma 
toest olema 130 mm kaugusel (e max). Et katta kõiki kuulpoldi võimalikke 
asukohti alal, mis on määrat ud horisontaalse kaugusega 
paigaldamispinnast ja vertikaalvahemikuga f (f min kuni f max), tuleb 
katsetada kahte seadet: 
 (i) ühte, millel on haakekuul ülemises (f max) ja 
 (ii) teist, millel on haakekuul alumises (f min) asendis. 
Katsejõu rakendamise nurk on vahelduva lt positiivne või negatiivne, 
sõltuvalt haakekuuli keskme hori sontaalse võrdlusjoone suhtest 
paralleeljoonega, mis läbib haakeseadise kõrgeimat ja lähimat kinnituspunkti. Kasutatavad nur gad on näidatud joonisel 22.  
3.1.7. Kui kasutatakse eemaldatavaid ku ulliigendeid muude kinnitusvahendite 
abil kui kruvid, näiteks vedrukinnistega, ning kui dünaamilise katse käigus seadist ei katsetata kindla mehaanilise  kinnituse aspektist, tuleb kinnituse 
suhtes läbi viia haakekuulile või kindlale mehaanilisele kinnitusele 
asjakohasest suunast rakendatav staa tiline katse. Kui kindel mehaaniline 
kinnitus hoiab kuulliigendi vertikaala sendis, peab läbi viima staatilise 
katse, mille käigus haakekuulile rakendatakse tõusvas suunas vertikaaljõudu, mis vastab väärtusele D. Kui kindel mehaaniline kinnitus hoiab kuulliigendit rists uunalise horisontaalse konstr uktsiooni abil, tuleb 
staatilise katse käigus rakendada  selles suunas jõudu, mis vastab 
väärtusele 0,25 D. Kindel mehaaniline kinnitusseade ei tohi puruneda ning sellel ei tohi ilmneda deformatsiooni , mis võiks avaldada kahjulikku mõju 
seadme tööle.  
3.1.8. V lisa lõikes 1.5 viidatud täiendava haakeseadise kinnituspunktid peavad 
vastu pidama horisontaalsele staatilise le jõule, mis vastab väärtusele 2D 
ülempiiriga 15 kN. Kui lahtipidurdus kaabli jaoks on olemas eraldi 
kinnituspunkt, peab see vastu pidama horisontaalsele staatilisele jõule, mis 
vastab väärtusele D. 
3.2. Haakepead 3.2.1. Peamine katse on vahelduva kats ejõuga kestvuskatse, millele järgneb 
staatiline katse (tõstekatse) samal katsenäidisel. 
L 373/116 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 3.2.2. Dünaamiline katse tuleb teha koos sobiva tugevusega haakekuuliga 
klassist A. Katsestendil e tuleb haakekuul ja haak epea kinnitada vastavalt 
tootja poolt esitatud juhist ele ning viisil, mis vastab nende kinnitamisele 
sõidukile. Peale katsejõu ei tohi nä idiseid mõjutada ükski täiendav jõud. 
Katsejõudu tuleb rakendada haakekuuli ke set läbiva joone suunas ja seda 
tuleb 15° nurga all suunat a taha ja alla poole (vt joonis 23). Kestvuskatse 
tuleb katsenäidisele teha järgmise katsejõuga: 
 Fhs res w = ±0,6 D 
Kui suurim lubatav vertikaalmass S ületab 120D, tuleb katsenurka 
suurendada 20°ni.  
 
Joonis 23 - Dünaamiline katse 
 
3.2.3. Samuti tuleb teha staatiline eralduskatse. Katsetamisel kasutatava 
haakekuuli läbimõõt peab olema 49,00--49,13 mm jäljendamaks kulunud kuulpolti. Eraldusjõudu F
a tuleb rakendada risti nii haakepea põik- kui ka 
keskteljega ning seda tuleb sujuvalt ja  kiiresti suurendada väärtuseni: 
 F a  =  g(C+ S/1000)          kN 
 ja sellisena hoida 10 sekundi jooksul. 
Haakepea ei tohi haakekuulist eralduda ja ühelgi haakepea osal ei tohi 
ilmneda mingeid püsivaid deformatsioone, mis võiksid mõjutada selle töökõlblikkust. 
3.3. Veotiisli haakeseadised ja veotalad 

27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/117 
 3.3.1. Katsenäidisele tuleb teha kestvuskatse. Haakeseadis peab olema 
varustatud kõikide sõidukile ühendamis eks tarvilike kinnitustega. Kõik 
veotiisli haakeseadise ja sõiduki raami vahele jäävad seadmed (st veotala) 
peavad olema katsetatud samade jõududega kui haakeseadiski. Standardsete veotiisli ha akeseadiste jaoks mõeldud veotalade katsetamisel 
tuleb vertikaalkoormust rake ndada pikisuunalisele kaugusele 
kinnituskohtade vertikaaltasandist, mis on võrdne vastava standardse 
haakeseadise asukohaga. 
3.3.2. Haakeseadised liigendiga veotiislitele (S=0) 
Dünaamiline katsetamine tuleb teha horisontaalsuunalise vahelduva jõuga 
F
hw= ±0,6 D, mis on rakendatud maapi nnaga paralleelsele joonele ja 
veopoldi keset läbivale veduki keskpikitasandile. 
3.3.3. Veotiisli haakeseadised kasutamiseks kesktelghaagistega (S>0). 3.3.3.1. Kesktelghaagised täismassiga kuni 3,5 tonni (k.a): 
Veotiisli haakeseadiseid, mis on mõeldud kasutamiseks kuni 3,5 t 
täismassiga (k.a) kesktelghaagistega, tuleb vastavalt käesoleva lisa lõikes 3.1 kirjeldatud viis ile katsetada samuti kui haakekuule ja 
pukseerimiskonkse. 
3.3.3.2. Kesktelghaagised täismassiga üle 3,5 tonni: 
Asünkroonsel kestvuskatsel rakendata kse näidisele horisontaal- ja 
vertikaalsuunalist katsekoormust. Kasutatav horisontaalne joon peab 
olema veduki keskpikitasandil maapinna ga paralleelsel joonel ja läbima 
veopoldi keset. Kasutatav vertikaalne joon peab olema veduki keskpikitasandil kasutatava horis ontaaljoonega risti ja veopoldi 
pikitelgjoone suunas. 
Veotiisli haakeseadise ja veorõnga katsestendiga kinnitamise vahendid 
peavad olema sellised, mis vastavalt tootja poolt esitatud juhistele on mõeldud nende kinnitamiseks sõidukile. 
 Rakendada tuleb järgmisi katsekoormusi:  
L 373/118 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 TABEL 14 - Katsekoormused 
Katsekoormus Keskmine väärtus (kN) Amplituud (kN) 
Horisontaaljõud 0 ±0,6Dc (vt märkust) 
Vertikaaljõud S x g/1000 ±0,6V (vt märkust) 
 
Märkus: Klassi T veotiisli tüüpi spetsiaalhaakeseadiste puhul vähendatakse neid 
väärtusi kuni ±0,5Dc ja ±0,5V. 
Vertikaalsed ja horisontaalsed komponendid pe avad olema sinusoidi kujuga ja neid 
tuleb rakendada asünkroonsel t, kusjuures nende sagedus te erinevus peab jääma 
vahemikku 1–3%. 
3.3.4. Veopoldi lukusti staatiline katse 
Veotiisli haakeseadiste korral on vaja katsetada ka sulgurit ja kõiki 
lukustusseadmeid, rakendades neile avamise suunas 0,25 D staatilist jõudu. Katse ei tohi põhjustada sulguri avanemist ega mis tahes 
kahjustusi. Silindrikujuliste veopoltide korral piisab 0,1 D katsejõust. 
3.4. Veorõngad 3.4.1. Veorõngad peavad läbima samasuguse dünaamilise katse nagu veotiisli 
haakeseadisedki. Veorõngastele, mida kasutatakse ainult liigendiga, vaba 
vertikaalsuunalist liikumist võimald ava veotiisliga varustatud haagiste 
korral, rakendatakse lõikele 3.3. 2 vastavat vahelduvat jõudu. 
Kesktelghaagiste korral kasutatava d veorõngad peavad läbima samad 
katsed nagu haakepead (lõige 3.2) , kui haagise mass C on kuni 3,5 tonni 
(k.a), ja samad katsed nagu veotiis li haakeseadised (lõige 3.3.3.2), kui 
kesktelghaagise mass C ületab 3,5 tonni. 
3.4.2. Klassi L toroidaalsed veorõnga id tuleb katsetada samal viisil nagu 
standardseid veorõngaid.  
3.4.3. Veorõngaid tuleb katsetada sellis el viisil, et vahelduv jõud kanduks ka 
osadele, mida kasutatakse veorõnga kinnitamiseks veotiislile. Kõik elastsed vahedetailid tuleb fikseerida. 
3.5. Konksu tüüpi haakeseadised 3.5.1. Klassi K konksu tüüpi haakeseadised  peavad vastu pidama käesoleva lisa 
lõikes 3.5.2 esitatud dünaamilistele katsetele.  
3.5.2. Dünaamiline katse: 3.5.2.1. Dünaamiline katse peab olema pulseeriv katse, mis viiakse läbi klassi L 
toroidaalse veorõngaga ja  haakeseadisega, mis on paigaldatud selliselt, 
nagu see oleks kinnitatud sõidukile ni ng kõigi vajalike osadega vedukile 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/119 
 kinnitamiseks. Siiski võib elastsed osad kokkuleppel tüübikinnitusasutuse 
või tehnilise teenistusega neutraliseerida; 
3.5.2.2. Liigendiga veotiislitega h aagiste jaoks ette nähtud konksu tüüpi 
haakeseadiste puhul, kui haakeseadi sele rakenduv vertikaalkoormus S 
võrdub nulliga, peab katsejõudu rakendama horisontaalsuunas, simuleerides konksu tõmbejõudu ja vaheldudes 0,05D ja 1,00D vahel;   
3.5.2.3. Kesktelghaagistega kasutamise ks ette nähtud konksu tüüpi haakeseadiste 
puhul peab katsejõud kujutama enda st haakeseadise horisontaal- ja 
vertikaaljõudude resultanti ning seda peab rakendama nurga all -
α, see 
tähendab, esikülje ülaosa st tagakülje alumise os a suunas (vt joonis 21), 
ning haakeseadise horisontaal- ja vertikaaljõudude re sultandi põhjal 
arvutatud nurga all. Jõud Fhs res tuleb arvutada järgmiselt: 
 F hs res = s hF F2 2+  kus  F h  = D c ja F s = 100081.9S.+ 0,8 V 
3.5.2.4. Rakendatav jõud varieerub 0,05 Fhs res ja 1,00 Fhs res vahel. 
3.5.3. Haakeseadise lukusti staatiline katse 
Konksu tüüpi haakeseadiste puhul on vaja  katsetada ka su lgurit ja kõiki 
lukustusseadmeid, rakendades neile avamise suunas 0,25 D staatilist jõudu. Katse ei tohi põhjustada sulguri avanemist ega mis tahes 
kahjustusi. 
3.6. Veotiislid 3.6.1. Veotiisleid tuleb katsetada veosilm adega sarnasel viisil (vt lõige 3.4). 
Tüübikinnitusasutus või tehni line teenistus võib loobuda 
tugevuskatsetamisest, kui osade lihtne konstruktsioon võimaldab 
teoreetilise tugevuskontrolli. Katsejõudude iseloom veotiisli teoreetiliseks 
kontrolliks kesktelghaagistele täis massiga C kuni 3,5 tonnini kaasa 
arvatud võetakse standardi ISO 7641/1 :1983 järgi. Katsejõudude iseloom 
veotiislite teoreetiliseks kontrollimiseks kesktelgh aagistele täismassiga C 
üle 3,5 tonni tuleb ar vutada alljärgnevalt: 
 F
sp = (g x S/1000) + V 
kus jõuamplituud V on sama, mis on toodud käesoleva määruse 
lõikes 2.11.4. 
Vastavalt kavandatud koormusele te kkivad suurimad lubatud pinged 
haagistele täismassiga C üle 3,5 t onni peavad olema vastavuses ISO 
7641/1:1983 standardi lõikega 5.3. Tugevduseta veotiislitel (sh kaarühendusega) ja täishaagiste veotiislitel tule b arvesse võtta 
horisontaalsuunalist jõukomponenti F
hp = 1,0 x D. 
3.6.2. Täishaagiste ve rtikaalsuunas vaba liikumist omavate veotiislite 
katsetamisel tuleb lisaks väsimusk atsele või tugevuse teoreetilisele 
L 373/120 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 määramisele katsetada neid ka nõt kumistakistusele kas teoreetiliselt 
kavandatud jõuga 3,0 x D või teha nõtkumistest jõuga 3,0 x D. Teoreetilise arvutuse korral peavad lubatavad pinged vastama standardi 
ISO 7641/1:1983 lõikele 5.3. 
3.6.3. Juhttelje korral tuleb nõtkumistaki stus määrata teoreetiliste arvutustega 
või nõtkumiskatse abil. Haakepunkti keskmesse tuleb suunata horisontaalsuunaline staatiline külgjõud.  Selle jõu tugevus valitakse 
selline, et umbes esitelje keskmesse rakendub moment 0,6 x A
v  x g 
(kNm). Lubatud pinged peavad vastama ISO 7641/1:1983 standardi 
lõikele 5.3. 
Kui juhttelg moodustab aga kaksik-,  tandem-, esitelgveoki (juhitava 
vankri), tuleb momenti suurendada väärtuseni 0,95 x Av x g (kNm) 
3.7. Sadulhaakeseadised 
3.7.1. Põhilised tugevuskatsed on dünaamiline katse ja staatiline katse 
(tõstekatse). Poolhaagiste aktiivseks roolimiseks ettenähtud sadulhaakeseadised peavad läbima täiendava staatilise katse (paindumiskatse). Katsetamisel peab sadulhaakeseadis olema varustatud kõikide sõidukile kinnitamiseks vajalike kinnitusdetailidega. Kinnitusviis peab olema identne sellega, mida kasutatakse selle sõidukile kinnitamiseks. Füüsilise testimise alternatiivina ei ole lubatud kasutada arvutusmeetodit.  
3.7.2. Staatilised katsed 3.7.2.1. Standardseid sadulhaakeseadiseid,  mis on ette nähtud roolimiskiilude või 
samasuguste seadmete jaoks poolhaagiste aktiivseks roolimiseks (vt käesoleva määruse lõige 2.7) tuleb st aatilise nõtkumiskatse abil katsetada 
piisava tugevuse suhtes roolimi sseadme mõjuulatuses, rakendades 
samaaegselt sadulhaakeseadisele mõjuvat koormust. Suurimat lubatud sadulhaakeseadisele mõjuvat koormust U tuleb tööasendis  haakeseadisele 
rakendada vertikaalselt p iisavalt suure jäiga plaadi abil, mis kataks terve 
haakeseadise. 
Rakendatud koormuse resultantjõud peab läbima sadulhaakeseadise 
horisontaalse liigendi keset. 
Samaaegselt tuleb veopoldi juhiku  servadele rakendada horisontaalset 
külgjõudu, mis kujutab endast poolh aagise aktiivseks roolimiseks 
vajaminevat jõudu. Selle külgjõu s uurus ja mõjusuund tuleb valida 
selliselt, et umbes veopoldi kesk mele rakenduks 0,75 m X D jõumoment 
jõu abil, mis mõjub 0,5 m ± 0,1 m pikkusele tõstekangile. Lubatud on 
nimimõõtmetest kuni 0,5% püsiv plastne deformatsioon. Ühtegi 
pragunemist ei tohi olla. 
3.7.2.2. Kõikidele sadulhaakeseadistele tuleb teha staatiline tõstekatse. Kuni 
tõstejõuni F
a = g.U ei tohi haakeseadise  plaat püsivalt painduda rohkem 
kui 0,2% oma laiusest. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/121 
 Klassi G50 standardsete sadulhaak eseadiste või sellega sarnaste 
haakeseadiste korral sama veopoldi läbimõõdu jaoks ei tohi veopolt 
haakeseadisest eralduda, kui  rakendatakse tõstejõudu Fa = g x 2,5 U. 
Mittestandardsete haakeseadiste ko rral, mis kasutavad enam kui 50 mm 
läbimõõduga veopolti, näiteks 90 mm veopoldi läbimõõduga 
haakeseadiste korral peab tõstejõud olema: Fa = g x  1,6 U minimaalse 
väärtusega 500 kN. 
Jõudu tuleb rakendada kangi abil, mis on ühest otsast haakeseadise 
plaadile kinnitatud ja mida tõstetakse teisest otsast veopo ldi keskmest 1,0–
1,5 m kaugusel – vt joonis 24. 
Tõstekang peab olema 90° nurga all veopoldi haakeseadisesse sisenemise 
suunaga. Kui halvim võimalik olukord on ilmselt selge, tuleb katsed teha 
selle halvima olukorraga. Kui halvim võimalik olukord ei ole selgelt määratav, otsustab tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus, kuidas katseid teha. Vajalik on vaid üks katse. 
 
Joonis 24 - Sadulhaakeseadise tõstekatse 
 
3.7.3. Dünaamiline katse 
Katsestendil tuleb sadulhaakeseadis ele rakendada vahelduvat koormust 
(asünkroonne dünaamiline katse), kus nii horisontaalsed kui ka vertikaalsed pulseerivad jõud peavad mõjuma samaaegselt. 
3.7.3.1. Kui sadulhaakeseadis ei ole ette nähtud poolhaag iste aktiivseks 
roolimiseks, tuleb kasutada järgmisi katsejõudusid:  
Tagantvaade 
L 373/122 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  Horisontaalsuunas: Fhw = ±0,6 x D 
 Vertikaalsuunas: FsO = g x 1,2 U 
 FsU = g x 0,4 U 
Neid kahte jõudu tuleb rakendada sõ iduki keskpikitasandile, kusjuures 
jõudude FsO ja FsU mõjusuunad peavad läbima haakeseadise liigendi keset. 
Vertikaalsuunaline jõud F
s peab vahelduma vahemikus +g x 1,2 U ja 
+g x 0,4 U ning horisontaalsuunaline jõud vahemikus ±0,6 D. 
3.7.3.2. Kui sadulhaakeseadis on ette näht ud poolhaagiste aktiivseks roolimiseks, 
tuleb kasutada järgmisi katsejõudusid: 
 Horisontaalsuunaline: Fhw = ±0,675 D 
 Vertikaalsuunaline: FsO ja FsU vastavalt lõigule 3.7.3.1. 
 Jõudude mõjusuunad peavad vastama lõigule 3.7.3.1. 
3.7.3.3. Sadulhaakeseadise dünaamilise katse jaoks tuleb haakeseadise plaadi ja 
haagise plaadi vahele paigaldada sobi vat määrdeainet nii, et oleks tagatud 
suurim hõõrdetegur F = 0,15. 
3.8. Sadulhaakeseadise kinnitusplaadid 
Kinnitusplaatidele tuleb korralikult rakendada lõikes 3.7.3 kirjeldatud 
sadulhaakeseadise dünaamilist katset ja lõ ikes 3.7.2 kirjeldatud staatilist 
katset. Kinnitusplaatide korral piisab ainult ühele küljele tehtud tõstmiskatsest. Katse peab baseeruma haakeseadise suurimal määratud paigalduskõrgusel, kinnitusplaadi konstruktsiooni suurimal määratud 
laiusel ja väikseimal määratud pikkusel. Kui kinnitusplaat on identne juba katse läbinud konstruktsiooniga, välj a arvatud juhud mil see on kitsam 
ja/või pikem ning selle kogukõrgus on madalam, siis ei ole katse 
sooritamine vajalik. Alternatiivina füüs ilisele katsetamisele ei ole lubatud 
kasutada arvutusmeetodit.  
3.9. Poolhaagiste sadul haakeseadise veopoldid 
3.9.1. Näidisele tuleb katsestendil teha dünaamiline vahelduva koormusega 
katse. Veopoldi katset ei tohi ühend ada sadulhaakeseadise katsega. Katse 
tuleb sooritada nii, et koormus mõj uks ka kinnitustele, mida on vaja 
veopoldi kinnitamiseks poolhaagis ele. Alternatiivina füüsilisele 
katsetamisele ei ole lubatud kasutada arvutusmeetodit. 
3.9.2. Tööasendis veopoldile tuleb teha dünaamiline katse, milles rakendatakse 
vahelduvat horisontaalset jõudu F
hw = ±0,6 D. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/123 
 Rakendatud jõud peab läbima 50,8 mm läbimõõduga klassi H 50 veopoldi 
(vt V lisa, joonis 18) väikseima lä bimõõduga silindrilise osa keset. 
L 373/124 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 VII lisa  
PAIGALDAMINE JA ERINÕUDED  
1. Paigaldamine ja erinõuded  
1.1. Haakekuulide ja pukseerimiskonksude paigaldamine 
1.1.1. Haakekuulid ja pukseerimiskonksud tuleb paigaldada alla 3,5-tonnise 
täismassiga M1- ja M2-kategoori a sõidukitele ning N1-kategooria 
sõidukitele 1 viisil, mis tagaks joonisel 25  esitatud kliirensi ja kõrguse 
mõõtmed. Kõrgus tuleb mõõta käesol eva lisa 1. liites esitatud sõiduki 
koormustingimustes. 
Vastavalt sõidukite ehitusnõudeid käsi tleva konsolideeritud resolutsiooni 
VII lisale (R.E.3) (dokument TR ANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) ei 
kohaldata kõrgusnõuet G-kategooria  maastikusõidukite suhtes. 
1.1.1.1. Joonistel 25a ja 25b nä idatud varuruumi võib kasutada 
mittedemonteeritava varustuse jaoks nagu näiteks varuratas, eeldusel, et vertikaaltasapinnaline kaugus haakekuuli keskmest seadme kaugeima tagumise punktini ei ületa 300 mm. Varust us tuleb kinnitada nii, et oleks 
tagatud küllaldane juurdepääs seadise haakimiseks ja lahtihaakimiseks, riskimata vigastada kasutajaid ning piiramata haagise liikumisulatust. 
1.1.2. Sõiduki tootja peab esitam a haakekuulide ja pukseerimiskonksude 
paigaldusjuhendid ning märkima, ka s kinnitusalas on vaja mingisuguseid 
tugevdusi. 
1.1.3. Haakekuuli peab olema võimalik haakida ja lahti haakida, kui haakekuuli 
pikitelg on haagitava seadme keskjoone suhtes nurga all: 
pööratud horisontaalselt 60° paremale või vasakule, (
β = 60°, vt 
joonis 25); 
pööratud vertikaalselt 10 ° üles või alla ( α = 10°, vt joonis 25); 
pööratud teljesihis 10° pa remale või vasakule. 
 
 
                                                 
1 Vt mõisted määruses nr 13, mis on lisatud 1958. aa sta kokkuleppele, milles käsitletakse ratassõidukile 
ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutata vatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete 
kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist. Mõiste sisaldub ka 
sõidukite ehitusnõudeid käsitleva konsolideeritud reso lutsiooni VII lisas (R. E. 3) (dokument TRANS/ 
WP. 29/ 78/ Rev. 1/ Amend. 2).  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/125 
  
       
 
               
Joonis 25 (a) - Varuruum haakekuuli ja oks ja haakekuuli kõrgus – külgvaade 
 Kliirens
(vt VII  
lisa lõige 1.1.1.) 
 
Maapind
 Sõiduki kaugeimas servas asuv vertikaaltasapind 
L 373/126 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
       
 
                 
Joonis 25 (b) - Varuruum h aakekuuli jaoks – pealtvaade 
 Kliirens 
Sõiduki kaugeimas 
servas asuv vertikaaltasapind 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/127 
 1.1.4. Kui haagis ei ole veduki kül ge haagitud, ei tohi kinnitatud 
pukseerimisklamber ja haakekuul varjata tagumise registreerimismärgi jaoks ette nähtud kinnituspinda ega mõjutada veduki tagumise 
registreerimis/numbrimärgi nähtavust.  Kui haakekuul või teised seadmed 
varjavad tagumist registreerimismärk i, peavad need olema eemaldatavad 
või liigutatavad ilma tööriistu kasuta mata, välja arvatud näiteks hõlpsasti 
kasutatav (st mitte üle 20 Nm jõudu nõudev), sõidukis kaasas kantav mutrivõti.  
1.2. Haakepeade paigaldamine 
1.2.1. Klassi B haakepead on ette nähtud haagistele täismassiga kuni 3,5 tonni 
(k.a). Horisontaalasendis suurim a lubatud teljekoormuseni koormatud 
haagise korral tuleb haakepead paigaldada nii, et sfäärilise ava keskjoon, millesse haakekuul paigaldub, oleks 430 ± 35 mm kõrgemal horisontaaltasandist, millel asuvad haagise rattad. 
Haagiselamute ja kaubaveohaagiste korral peetakse haagise 
horisontaalasendiks seda, kui põrand  või laadimispind on horisontaalne. 
Kui haagisel puudub selline võrdluspind (nt paadiveohaagised vms), peab 
haagise tootja esitama vastava võrdlusjoone, mis määratleb horisontaalasendi. Kõrgusnõuet kohaldata kse ainult haagiste suhtes, mis 
on ette nähtud ühendamiseks käesol eva lisa lõikes 1.1.1 märgitud 
sõidukitega. 
Kõikidel juhtudel peab horisont aalasend olema määratletud 
vahemikus ±1°. 
1.2.2. Haakepäid peab olema võimalik ohutult käsitseda joonistel 25a ja 25b 
esitatud haakekuuli vabas liikumisruumis, kuni nurkadeni 
α = 25° ja β = 
60°. 
1.3. Veotiisli haakeseadiste ja kinnitusplokkide paigaldamine 1.3.1. Standardsete veotiisli haakeseadiste kinnitusmõõtmed: 
Standardsete haakeseadisetüüpide kor ral peavad sõiduki kinnitusmõõtmed 
vastama joonisel 15 ja tabe lis 10 esitatud mõõtmetele. 
1.3.2. Vajadus kaugjuhitavate haakeseadiste järele 
Kui täitmata on üks või mitu järgmist est nõuetest, mis on seotud lihtsa ja 
ohutu kasutamise (lõige 1.3.3), ligipääs etavuse (lõige 1.3. 5) või käsikangi 
kaugusega (lõige 1.3.6), siis tuleb kasu tada V lisa lõikes 12.3 kirjeldatud 
kaugjuhtimisseadmega haakeseadist. 
1.3.3. Haakeseadise lihtn e ja ohutu kasutamine 
Veotiisli haakeseadised tuleb sõidukile kinnitada nii, et neid oleks lihtne ja 
ohutu käsitseda. 
L 373/128 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Lisaks avamisfunktsioonile (ja vaja dusel sulgemisele) peab selles 
sisalduma ka veopoldi suletud ja lukustatud asendit näitava tunnuse 
kontrollimine (nii vaadates kui ka katsudes). 
Piirkonnas, kus haakeseadist käsitsev inimene peab seisma, ei tohi olla 
konstruktsioonist tulenevaid  kohti, mis võiksid tekita da vigastusi (näiteks 
teravaid servi, nurki vms), kui need ei  ole kaitstud nii, et vigastus oleks 
ebatõenäoline. 
Väljumist sellest alast ei tohi kummalt ki küljelt takistada ega piirata ükski 
haakeseadisele või sõidukile kinnitatud objekt. 
Ükski allasõidutõke ei tohi inimest takistada haakeseadise käsitsemiseks 
sobiva asendi võtmisel. 
1.3.4. Minimaalsed nurgad haak imiseks ja lahtihaakimiseks  
Veorõnga haakimine ja lahtihaakim ine peavad olema võimalikud juhul, 
kui veorõnga pikitelg on haaratsi keskjoone suhtes samaaegselt pööratud: 
horisontaalselt 50° nurga all paremale või vasakule; 
vertikaalselt 6° nurga all üles või alla. 
aksiaalselt 6° nurga all paremale või vasakule. Seda nõuet kohaldatakse ka klassi K konksu tüüpi haakeseadiste puhul.  
1.3.5. Ligipääsetavus 
Kaugus veopoldi keskmest sõiduki kere  ääreni ei tohi ületada 550 mm. 
Kui kaugus ületab 420 mm, tu leb haakeseadis varustada 
käivitusmehhanismiga, mis võimaldab ohutud kasutamist maksimaalsel kaugusel 420 mm sõiduki  kere välisservast. 
550 mm kaugust võib ületada alljär gnevalt, eeldusel, et suudetakse 
tõestada, et seda on tehniliselt vaja ning kui seejuures ei mõjutata lihtsat ja 
ohutut veotiisli haakes eadise käsitsemist: 
(i) kauguseni kuni 650 mm kallurite või  taha paigaldatud varustusega 
sõidukite korral; 
(ii) kauguseni kuni 1320 mm, kui taki stusteta kõrgus on vähemalt 1150 
mm; 
(iii) vähemalt kahe laadimistasapinnag a autohaagiste korral, kui tavalisel 
transportsõidul ei lahutata ve dukit ja haagist üksteisest. 
1.3.6. Käsikangi kaugus 
Veotiisli haakeseadiste ohutuks käsitsemiseks peab käsikangi ümber 
olema piisavalt vaba ruumi. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/129 
 Joonisel 26 esitatud kaugust peet akse piisavaks. Kui sõidukiga 
ühendamiseks on ette nähtud erin evaid standardsete veotiisli 
haakeseadiste tüüpe, peab kaugus olema selline, et nõuded oleksid täidetud mõõtmetelt V lisa lõikes 3 esitatud suurima sobiva klassi haakeseadise korral. 
Joonis 26 - Käsikangi kaugus 
 
Kaugusmõõtmeid kohaldatakse sobivatena ka  veotiisli haakeseadise korral, mille 
käsikangid on suunatud alla või mille konstruktsioon on erinev. 
Kaugus tuleb säilitada ka käesoleva lisa  lõikes 1.3.4 määratud haakimise ja 
lahtihaakimise minimaalse nurga piirides. 
1.3.7. Veotiisli haakeseadise vaba liikumisulatus 
Sõidukile kinnitatud veotiisli haakesead is peab kõikidest teistest sõiduki 
osadest olema vähemalt 10 mm kaugusel, arvestades kõikide  V lisa lõikes 
3 esitatud võimalike geomeetriliste asenditega. 
Kui sõidukitüübiga ühendamiseks on e tte nähtud erinevaid standardsete 
veotiisli haakeseadiste tüüpe, peab kaugus olema selline, et nõuded oleksid täidetud mõõtmetelt III lisa lõik es 3 esitatud suurima sobiva klassi 
haakeseadise korral. 
1.3.8. Vertikaalset pöörlemist võimald ava spetsiaalse liigendiga veotiisli 
haakeseadiste tunnustatavus – vt V lisa, lõige 3.4. 
Haakeseadised, millel on silindriline sõrm ja mis saavutavad veorõnga 
vertikaalse pöörlemise spetsiaalse liig endi abil, on lubatud ainult juhtudel, 
kui suudetakse tõestada tehniline va jalikkus. Selline on olukord näiteks 

L 373/130 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 tahakallutavate kallurite korral, kui  haakepea peab olema liigendiga, või 
raskeveol kasutatava haakeseadise korral, millel on tugevuse tagamiseks vaja kasutada si lindrilist veopolti. 
1.4. Veorõngaste ja veotiislite  paigaldamine haagistele. 
1.4.1. Kui veorõngale langev vertikaa lkoormus ületab täismassiga ühtlaselt 
koormatud haagise korral 50 kg, peavad kesktelghaagiste veotiislid olema 
varustatud reguleeritava kõrgusega tugiseadmetega. 
1.4.2. Veorõngaste ja veotiislite kinnitamisel rohkem kui ühe teljega 
kesktelghaagistele, mille täismass C ületab 3,5 tonni, peavad haagised 
olema varustatud seadmetega teljekoormuse jagamiseks. 
1.4.3. Liigendühendusega veotiislid ei tohi maapinnaga kokku puutuda. Kui 
veotiisel vabastatakse horisontaalasendi st, ei tohi see langeda madalamale 
kui 200 mm maapinnast. Vt ka V lisa, lõiked 5.3 ja 5.4. 
1.5. Sadulhaakeseadiste, kinnituspl aatide ja veopoltide paigaldamine 
sõidukitele. 
1.5.1. Klassi G50 sadulhaakeseadiseid ei tohi kinnitada vahetult sõiduki raamile, 
välja arvatud juhul, kui seda lubab sõ iduki tootja. Need  tuleb sõidukile 
kinnitada kinnitusplaatide abil ning tuleb järgida sõiduki ja haakeseadise 
tootja poolt määratud paigaldusjuhendeid. 
1.5.2. Poolhaagised peavad olema varu statud tugirullide või muu varustusega, 
mis võimaldaks poolhaagise lahtihaakimist ja selle parkimist. Kui poolhaagised on varustatud selliselt, et  haakeseadise ühen dus, elektri- ja 
pidurisüsteemid aktiveeritakse automaatselt, peavad haagistel olema tugirullid, mis tõusevad pärast poolhaagise vedukiga haakimist automaatselt maapinnalt üles. 
Neid nõudeid ei kohaldat a eriotstarbeks konstru eeritud poolhaagiste 
puhul, mida tavaliselt eraldatakse üksn es töökojas või kui  laadimine ja 
mahalaadimine toimuvad selleks spetsiaalselt projekteeritud alal. 
1.5.3. Sadulhaakeseadise veopoldi ki nnitamine poolhaagise kinnitusplaadile 
peab toimuma vastavalt sõiduki või haakeseadise veopoldi tootja 
juhenditele. 
1.5.4. Kui poolhaagis on varustatud roo limiskiiluga, peab see vastama V lisa 
lõikes 7.8 esitatud nõuetele. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/131 
 2. KAUGJÄLGIMINE JA -JUHTIMINE  
2.1. Kaugjälgimis- ja kaugjuhtimisseadme te paigaldamisel tuleb võtta arvesse 
kõiki V lisa lõikes 12 esit atud asjakohaseid nõudeid.  
L 373/132 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 VII lisa – 1. liide  
KOORMUSTINGIMUSED HAAKEKUULI KÕRGUSE 
MÕÕTMISEL  
1. Kõrgus peab vastama VII lisa lõikele 1.1.1.  
2. M1 kategooria sõidukite puhul 1/ peab sõiduki mass, mille juures 
nimetatud kõrgust mõõdetakse, olema ette nähtud sõiduki tootja poolt 
ning esitatud teatise vormis (II lisa). Mass peab olema kas sõiduki täismass, mis jaguneb telgede vahel, na gu sõiduki tootja poolt ette nähtud, 
või mass, mis on saadud sõiduki koorma misel vastavalt käesoleva liite 
lõikele 2.1. 
2.1. Sõidukorras sõiduki suurim mass, na gu ette nähtud veduki tootja poolt (vt 
II lisa, teatise vormi punkt 6); pluss  
2.1.1. kaks massi, kumbki 68 kg, mis on asetatud kummagi istmerea välimistele 
istekohtadele, kusjuures istmed on kõige tagumises tavajuhtimise ja -reisimise jaoks ettenähtud ase ndis, ning massid asetsevad:  
2.1.1.1. originaalvarustusse kuuluvate haakeseadiste ja -komponentide puhul, mis 
on tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduki tootja poolt, ligikaudu 
punktis, mis asub 100 mm eespool regulee ritavate istmete punktist R ja 50 
mm eespool teiste istmete punktist R, kusjuures punkt R vastab määruse 
nr 14 lõikes 5.1.1.2 an tud määratlusele; või  
2.1.1.2. haakeseadiste ja -komponentide puhul, mis on tüübikinnituse saamiseks 
esitatud sõltumatu tootja poolt ning mis on ette nähtud järelturul 
kasutamiseks, ligikaudu istuva inimese asukohas;   
2.1.2. Lisaks jaotatakse sõiduki pakir uumi  ühtlaselt iga 68 kg massi kohta 7 kg 
lisamass isikliku pagasi jaoks;  
3. N1 kategooria sõidukite puhul 1/, peab sõiduki mass, mille juures 
nimetatud kõrgust mõõdetakse, olema: 
3.1. sõiduki täismass, mis jaguneb telg ede vahel, nagu ette nähtud veduki 
tootja poolt (vt II lisa, teatise vormi punkt 6).