ET Euroopa Liidu Teataja C 292/1

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa ajupotentsiaali aktiveerimise kohta: kuidas kõrgharidus saaks anda oma täispanuse Lissaboni strateegia rakendamisse

(2005/C 292/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

ARVESTADES, ET:

Euroopa Ülemkogu 22. ja 23. märtsi 2005. aasta järeldustes (1) Lissaboni strateegia taaskäivitamise kohta kutsutakse üles asetama rõhk teadmistele, innovatsioonile ja inimkapitali optimeerimisele, et saavutada töökohtade loomise ja majanduskasvu peamised eesmärgid. Järeldustes rõhutatakse ülikoolidesse parema investeerimise, ülikoolide ajakohastatud juhtimise ning ülikoolide ja tööstusettevõtete partnerluse vajadust.

Nõukogu ja komisjoni 2004. aasta ühises vahearuandes “Haridus ja koolitus 2010” (2) selgitatakse, et Euroopa kõrgharidussektor peaks püüdlema tipptaseme poole ja muutuma ülemaailmseks kvaliteedinäitajaks, et olla võimeline võistlema maailma paremikuga. Aruandes rõhutatakse, et Bologna protsessi tulemusena on saavutatud edu kõrghariduse mõningate aspektide reformimisel, sealhulgas liikuvuse suurendamise, suurema läbipaistvuse saavutamise ja kraadide parema võrreldavuse saavutamise meetmete osas.

MÄRGIVAD, ET

— kõrghariduse korraldamine ja ressurssidega varustamine kuulub riiklike prioriteetite, õigusaktide ja tavade kohaselt iga liikmesriigi enda vastutusalasse.

— Teadmistepõhises majanduses ja ühiskonnas tuleks kõrgharidust vaadelda otseses seoses teadusuuringute ja innovatsiooniga.

MÄRGIVAD ÄRA komisjoni teatise “Euroopa ajupotentsiaali aktiveerimine: kuidas ülikoolid saaksid anda oma täispanuse Lissaboni strateegia rakendamisse” kui olulise panuse arutelusse selle üle, kuidas tõsta kõrghariduse kvaliteeti kogu Euroopas kui Euroopa konkurentsivõime tugevdamise vahendit.

JAGAVAD seisukohta, et liikmesriigid peaksid:

1. võimaldama Euroopa kõrgharidusasutustel parandada oma tegevust saavutuste, hariduse kättesaadavuse ja teadusuuringute osas võrreldes maailma teiste piirkondade ja riikidega;

2. võimaldama kõrgharidusasutustel kohaneda muutuva olukorraga, et tõsta nende kvaliteeti, atraktiivsust ning tähtsust ühiskonna ja majanduse suhtes;

3. toetama kõrgharidusasutusi juhtimise väljatöötamisel ja tagama asutuste piisava autonoomsuse;

4. parandama kõrgharidusasutuste rahastamise püsivust, selleks vastavalt vajadusele investeeringuid suurendades ja investeerimisallikaid mitmekesistades;

5. tugevdama kõrghariduse sotsiaalset mõõdet, eelkõige võimaldades juurdepääsu laiale sotsiaal-majanduslike rühmade ringile ja püüdes samas vähendada üliõpilaste väljalangemist;

6. ergutama kõrgharidusasutusi looma tugevamaid partnerlussidemeid ühiskonnaga, sealhulgas kohalike kogukondade ja ärimaailmaga.

RÕHUTAVAD seda, kui tähtis on:

1. vajadusel kohandada kõrgharidusasutuste tegutsemist reguleerivat raamistikku eesmärgiga arendada välja paindlikumad suhted üksikute asutuste ja liikmesriikide kõrgharidussüsteemide strateegilise suunamise eest vastutavate ametiasutuste vahel, aidates neil seeläbi ajakohastuda ja kohanduda ühiskonna muutuvate vajadustega ning vastutada oma otsuste eest;

2. tõsta kõrghariduse atraktiivsust üliõpilaste jaoks kõrgekvaliteediliste võimaluste, parema teabe ning õpetamise ja õppimise suurema mitmekesisuse kaudu, eelkõige info- ja sidetehnoloogia abil ning üliõpilaste kõrgekvaliteedilise ja parema ettevalmistamise kaudu, et tagada neile edukas akadeemiline karjäär, nende jätkuv integreerumine tööturule ja aktiivne osalus ühiskonnas;

3. parandada kõrghariduse kättesaadavust, eelkõige ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, aidata üksikisikutel oma potentsiaali saavutada ja võimaldada kõrghariduse omandamisel laiemat valikut, muutes elukestva õppe reaalsuseks;

4. edendada kõrgharidussüsteemide ja -asutuste mitmekesisust ning samuti arendada välja tippkeskusi, mis võivad reformiprotsessile kaasa aidata muude asutuste ja organitega koostöö tegemise kaudu;

5. ergutada kõrgharidusasutusi arendama jätkusuutlikku partnerlust laiema ühiskonna ja tööstusettevõtetega, et rahuldada ühiskonna ja tööturu muutuvaid vajadusi;

6. kaasata kõik sidusrühmad reformide ettevalmistamisse ja läbiviimisse;

6a. käsitleda investeerimist kõrgharidusse kui investeerimist ühiskonna tulevikku;

7. tutvuda põhjalikult kõrghariduse jaoks eraldatud ressursside tasemega ning vaadata üle lisavahendite tagamise võimalused erinevate vahendite, sealhulgas vajadusel riikliku ja eratoetuse kaudu;

8. luua stiimuleid reformi läbiviimiseks, näiteks suunates investeeringuid õpetamise ja õppimise kvaliteedi, teadusuuringute, innovatsiooni, juhtimise ja õppuritele pakutavate teenuste kvaliteedi parandamiseks.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

— tegelema käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimustega ja andma aru nende lahendamisel saavutatud edust “Haridus ja koolitus 2010” tööprogrammi rakendamist käsitleva 2008. aasta ühise vahearuande raames.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES

— kasutama käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimustega tegelemisel ära rühmaõppe võimalusi ning “Haridus ja koolitus 2010” tööprogrammi rakendamist käsitleva järgmise ühise vahearuande tulemusi;

— rahuldama kõrghariduse vajadusi, kasutades tõhusamalt selliseid ühenduse programme nagu Socrates, Leonardo ja tulevasi haridus- ja koolitusprogramme, Euroopa Investeerimispanga grupi rahastamisvahendeid ja vajadusel struktuurifonde;

— edendama rahvusvahelist kõrgharidusasutuste vahelist koostööd eelkõige nende osalemise kaudu ühenduse programmides nagu Tempus ja Erasmus Mundus.

(1) Dok 7619/1/05

(2) Dok 6905/04