6. LISA

Energia hajumise katse kord

1. Paigaldus, katseseade, salvestusvahendid ja menetlus

1.1. Paigaldus

Energiat neelava materjaliga kaetud peatugesid reguleeritakse ja neid katsetatakse sõiduki istmel või konstruktsiooni osal, kuhu nad on paigaldatud. Konstruktsiooni osa kinnitatakse tugevalt katsestendi külge selliselt, et see jääb jõu avaldamise ajal liikumatuks; alus, millel see asetseb, peab eritingimuste puudumisel olema ligikaudselt horisontaalne, eritingimusi peab põhjendama. Kui istme seljatugi on reguleeritav, kinnitatakse see käesoleva eeskirja punktis 7.2.2 kirjeldatud asendisse.

Peatugi paigaldatakse istme seljatoele nii, nagu ta asetseb sõidukis. Kui tegemist on eraldiseisva peatoega, kinnitatakse see sõiduki konstruktsiooni osale, kuhu ta tavaliselt on kinnitatud.

Kui tegemist on reguleeritava peatoega, reguleeritakse see kõige ülemisse asendisse, mida reguleerimisseadis võimaldab.

1.2. Katseseade

1.2.1. Seade koosneb pendlist, mille pöörlemistelg toetub kuullaagritele ja mille taandatud mass ( *1 ) löögikeskmes on 6,8 kg. Pendli alumiseks osaks on jäik 165 mm läbimõõduga peakujuline katseseade, mille kese langeb kokku pendli löögikeskmega.

1.2.2. Peakujulise katseseadme külge kinnitatakse kaks kiirendusmõõturit ja kiirusemõõtur, mis on suutelised mõõtma väärtusi löögi suunas.

1.3. Salvestusvahendid

Kasutatavad salvestusvahendid peavad võimaldama mõõta järgmise täpsusega:

1.3.1. Kiirendus: täpsus = ± 5 % tegelikust väärtusest; mõõteahela sagedusklass: CFC 600, mis vastab standardile ISO 6487 (1987); ristsuunaline tundlikkus ≤ 5 % skaala kõige madalamast väärtusest.

1.3.2. Kiirus: täpsus = ±2,5 % tegelikust väärtusest; tundlikkus = 0,5 km/h

1.3.3. Ajaarvestus Mõõteriistad peavad võimaldama võtta aega kogu tegevuse vältel ning anda näitusid tuhandiksekundilise täpsusega: katse analüüsimiseks kasutataval salvestusel märgitakse ära löögi algusmoment, mil peakujuline katseseade ja katsetatav objekt puutuvad kokku esimest korda.

1.4. Katsemenetlus

1.4.1. Kui peatugi on paigaldatud ja reguleeritud käesoleva lisa punkti 1.1 kohaselt, antakse löök labori valitud punktidesse käesoleva eeskirja punktis 6.1 määratud peaga kokkupõrke tsoonis ja kui võimalik ka punktis 6.2 nimetatud väljapoole peaga kokkupõrke tsooni jäävates piirkondades pindadel, mille kõveruse raadius on väiksem kui 5 mm.

1.4.1.1. Tagakülje puhul on tagant ettepoole antava löögi suund pikitasapinnal, mis on vertikaaltasapinna suhtes 45° nurga all.

1.4.1.2. Esikülje puhul on eest tahapoole antava löögi suund pikitasapinnal horisontaalne.

1.4.1.3. Esimesi ja tagumisi alasid piirab peatoe ülemise ääre horisontaalne puutetasapind, mis on kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktis 7.2.

1.4.2. Peakujuline katseseade põrkub katsetatava objektiga kiirusel 24,1 km/h; see kiirus saadakse kas ainult tõukejõu abil või kasutatakse täiendavat tõukeseadet.

2. Tulemused

Eespool kirjeldatud meetodil teostatud katses ei tohi peakujulise katseseadme aeglustus olla rohkem kui kolme millisekundi vältel püsivalt suurem kui 80 g. Aeglustusmääraks võetakse kahe kiirendusmõõturi näitude keskmine.

3. Samaväärsed katsemenetlused

3.1. Samaväärsed katsemeetodid on lubatud tingimusel, et saavutatakse punktis 2 nõutavad tulemused, eelkõige võib muuta katseseadme suunda tingimusel, et peatoe ja löögi suuna vaheliste suhteliste nurkade suurus on sama.

3.2. Punktis 1 kirjeldatud meetodist erineva meetodi samaväärsuse tõendamise eest vastutab meetodit kasutav isik.

(*1) Pendli taandatud massi mr suhet pendli kogumassi m vahemaal a löögikeskme ja pöörlemistelje vahel ning vahemaal l raskuskeskme ja pöörlemistelje vahel väljendab järgmine valem: mr = m (l/a)