7.

ON SEISUKOHAL, et sellest tulenevalt on järgmised küsimused eriti olulised: a) Euroopa noortevaldkonnas tehtav koostöö jagab ühist vastutust noorte elukvaliteediga seotud probleemi lahendamise eest Euroopas konkreetsete noortepoliitika vahendite kaudu ning samuti noortemõõtme süvalaiendamise parandamise kaudu sellega seotud poliitikavaldkondadesse ning noortepoliitikaga seotud valdkondade vahelise koostöö parandamise kaudu. Sellist koostööd saaks tugevdada eesmärgiga: — parandada noorte sotsiaalset kaasatust ning hõlbustada nende liikumist iseseisvuse suunas ja niiviisi lahendada demograafilisi probleeme, eelkõige: — kindlustades kõigile noortele võimaluse omandada vajalikud põhioskused ja pädevused; — hõlbustades hariduse, koolituse ja tööturu vahelist üleminekut; — kombineerides paindlikkuse, sealhulgas noortele vajaliku suurema liikuvuse, ja kaitstuse („kaitstud paindlikkus”); — edendades noorte ettevõtluspotentsiaali ning — vajadusel edendades poliitikat, mis annab noortele teise võimaluse pöörduda tagasi teele, kus neil on võimalik arendada oma inimkapitali tuleviku jaoks; — parandades multikultuurilises ühiskonnas elamise tingimusi noorte kultuuridevaheliste oskuste edendamise kaudu; — edendades inimõiguste ning selliste väärtuste nagu sallivus, vastastikune austus, mitmekesisus, võrdõiguslikkus ja solidaarsus austamist ning võideldes igasuguse diskrimineerimise vastu; — parandades noorte heaolu, võimaldades neil sealhulgas järgida tervislikke eluviise; — soodustades noorte kaasamist kultuuri- ja loometegevustesse; — toetades noori töö-, pere- ja eraelu parema ühitamise kaudu, võimaldades neil, kui nad seda soovivad, alustada pereelu ning täielikult osaleda koolitus- ja haridustegevuses või alustada samaaegselt tööelu; — parandades neid sotsiaal-majanduslikke tingimusi, kus ebasoodsas olukorras olevate linna- ja maapiirkondade noored elavad. b) Ülimalt oluline on arendada noortepoliitikat sektorite vahel ning tihedas koostöös noorte, noorsootöös osalejate ja noorteorganisatsioonidega. Muude kavandatavate ettepanekute hulgas tuleks kasutada selliseid olemasolevaid struktureeritud dialoogi vahendeid nagu eesistujariigi korraldatavad noorteüritused ja Euroopa noortenädal, et võõrustada rahvusvahelisi foorumeid, kuhu on kaasatud osalejad nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi noorteteemaga seotud poliitikavaldkondadest. Hoolt tuleks kanda selle eest, et selliste foorumite väljatöötamisse ja elluviimisesse oleksid juba alguses kaasatud noorte esindajad ning eelkõige noored, kes on sotsiaalselt, kultuuriliselt ja majanduslikult ebasoodsas olukorras. Arendada tuleks ettepanekuid, mis käsitlevad tugevdatud sektoritevahelist koostööd nõukogus ja selle noorsoovaldkonnaga tegelevates organites. c) Korrapärased Euroopa noorte olukorda käsitlevad Euroopa noortearuanded võiksid aidata analüüsida noorte muresid ja nende elukvaliteeti ning neile tähelepanu juhtida, samuti võiksid need aidata arendada noortepoliitikat Euroopas. Struktureeritud dialoogi ühe osana peaksid noored andma nimetatud aruandlusesse oma aktiivse panuse. Kõnealuseid aruandeid tuleks käsitada kui nähtavaid stiimuleid arutelude algatamiseks vastavalt nende temaatilistele prioriteetidele. Vältimaks täiendavaid aruandlusega seotud kohustusi, tuleks aruannetes kasutada teavet, mis kogutakse avatud koordinatsioonimeetodi kohasele aruandlusele tuginedes, lisades võimaluse korral asjakohased andmed ning liikmesriikide, noorteorganisatsioonide ja uurimisvaldkonna heade tavade struktuursed näited. d) Järjepidevuse, sidususe ja nähtavuse parandamiseks noortevaldkonnas tuleks optimaalselt ära kasutada 18 kuud kestvate programmide alusel tehtavat kolme eesistujariigi koostööd. Vastavalt nõukogu kodukorrale (6) hõlmaks see järgmise kolme eesistujariigi ja komisjoni õigeaegset koostööd, et nõukogus kinnitatud tegevuskorra alusel oleksid temaatilised prioriteedid järgmiseks kolmeks aastaks täpselt kindlaks määratud. Eesistujariigid peaksid pöörama erilist tähelepanu noortega läbi viidava struktureeritud dialoogi üksikute etappide omavahelisele ühendamisele ning selle tagamisele, et noortega läbi arutatud küsimuste osas saaks järelmeetmeid võtta. e) Tuleks sisse seada piiriülene raamistik heade tavade vahetamise hõlbustamiseks kohalike ja piirkondlike noortepoliitikas osalejate vahel, asetades erilise rõhu üksteiselt õppimisele seoses Euroopa noortepakti kohalike rakendusstrateegiatega. Nende vahetuste tulemused tuleks teha hõlpsasti kättesaadavaks kõigile huvirühmadele ning neid tuleks süstemaatiliselt hinnata ja kasutada, seda samuti osana noorteministrite panusest Lissaboni eesmärkide saavutamisel. Kõnealuseid vahetusi tuleks toetada planeerimise, struktureerimise ja hindamise suunistega. Kaaluda tuleks auhindamissüsteemi väljatöötamist, et juhtida tähelepanu kohalike strateegiate eduka rakendamise parimatele näidetele ning tõsta teadlikkust Euroopa noortevaldkonnas tehtud töö osas.