MAJANDUS- JA RAHALIIDU STABIILSUSE, KOORDINEERIMISE JA JUHTIMISE LEPING 
BELGIA KUNINGRIIGI, BU LGAARIA VABARIIGI, TAANI KUNINGRIIGI, SAKSAMAA 
LIITVABARIIGI, EESTI VABARIIGI, IIR IMAA, KREEKA VABARIIGI, HISPAANIA 
KUNINGRIIGI, PRANTSUSE VABARIIGI, IT AALIA VABARIIGI, KÜPROSE VABARIIGI, 
LÄTI VABARIIGI, LEEDU VABARIIGI, LU KSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIGI, UNGARI, 
MALTA, MADALMAADE KUNINGRIIGI, AUST RIA VABARIIGI, POOLA VABARIIGI, 
PORTUGALI VABARIIGI, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIGI, SLOVAKI VABARIIGI, 
SOOME VABARIIGI JA ROOTSI KUNINGRIIGI VAHEL 
 
T/SCG/et 1 BELGIA KUNINGRIIK, BULGAARIA VABA RIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA 
LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK, IIRIM AA, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA 
KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, ITAALI A VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI 
VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI, MALTA, 
MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABAR IIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI 
VABARIIK, RUMEENIA, SLOVEENIA VABA RIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME 
VABARIIK JA ROOTSI KUNINGRIIK, 
 edaspidi „lepinguosalised“,  OLLES TEADLIKUD oma kohustusest Euroopa Liidu liikmesriikidena käsitleda oma 
majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust,   SOOVIDES edendada kiirema majanduskasvu tingimusi Euroopa Liidus ning arendada veelgi tihedamat majanduspoliitika koordineerimist euroalal,  PIDADES SILMAS, et euroala kui terviku stabiilsus e tagamiseks on väga oluline, et valitsused 
tagaksid riigi rahanduse usaldusväärsuse ja jä tkusuutlikkuse ning väldiksid valitsemissektori 
eelarvepuudujäägi muutumist ülemääraseks, ning seega on vaja kehtestada kindlad eeskirjad, 
sealhulgas tasakaalus eelarve nõue ja korrigeerivate meetmete võtmise automaatne mehhanism,  
 
T/SCG/et 2 OLLES TEADLIKUD vajadusest taga da, et valitsemissektori eela rvepuudujääk ei oleks üle 3 % 
nende sisemajanduse koguproduktist turuhindades ning et valitsemissektori võlg ei oleks suurem 
kui 60 % sisemajanduse koguproduktist turuhindades või väheneks piisavalt selle eesmärgi suunas, 
 
TULETADES MEELDE, et lepinguosalised kui Euroopa Liidu liikmesriigid peaksid hoiduma 
kõigist meetmetest, mis võiksid ohustada liidu eesmärkide saavutamist majandusliidu raames, eelkõige võla suurendamisest väljaspool üldise valitsemissektori arvepidamist,   PIDADES SILMAS, et euroalasse kuuluvate liikmesriikide riigip ead või valitsusjuhid leppisid 
9. detsembril 2011 kokku majandus- ja rahaliidu tugeva mas struktuuris, mis tugineb Euroopa Liidu 
aluslepingutele ning hõlbustab Euroopa Liidu to imimise lepingu artiklite 121, 126 ja 136 alusel 
võetud meetmete rakendamist,  PIDADES SILMAS, et euroalasse kuul uvate ja teiste Euroopa Liidu liikmesriikide riigipeade või 
valitsusjuhtide eesmärk on inkorporeerida niipea kui võimalik käesoleva lepingu sätted Euroopa Liidu aluslepingutesse,   
T/SCG/et 3 TERVITADES Euroopa Liidu aluslepingute raam es Euroopa Komisjoni poolt 23. novembril 2011 
euroala kohta tehtud seadusandlikke ettepanekui d, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve 
järelevalvet liikmesriikide üle, kellel on või võiva d tekkida tõsised raskused finantsstabiilsusega, 
ning milles käsitletakse esialgsete eelarvekavad e seire ja hindamise ning liikmesriikide ülemäärase 
eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tagamise ül dsätteid, ning VÕTTES TEADMISEKS Euroopa 
Komisjoni kavatsust esitada euro ala kohta täiendavad seadusandli kud ettepanekud eelkõige seoses 
eelaruandlusega võlakirjade väljaandmise kava de kohta, majanduspartnerluse programmidega, 
milles kirjeldatakse üksikasjalikult struktuurirefor me liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, ning liikmesriikide oluliste majanduspoliitika 
reformikavade koordineerimisega, 
 RÕHUTADES oma valmisolekut to etada ettepanekuid, mida Euroopa Komisjon võib esitada, et 
veelgi tugevdada stabiilsuse ja kasvu pakti, esit ades liikmesriikidele, mille rahaühik on euro, uued 
keskpika perioodi eesmärgid kooskõlas käesolevas lepingus kehtestatud kontrollväärtustega,  VÕTTES TEADMISEKS, et Euroopa Komisjon tegut seb käesoleva lepingu kohaste eelarveliste 
kohustuste läbivaatamisel ja nende üle järelevalvet teostades oma pädevuste ulatuses, nagu on ette 
nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingus, eelkõige selle artiklites 121, 126 ja 136, 
 
T/SCG/et 4 MÄRKIDES eelkõige, et käesoleva lepingu artiklis 3 sätestatud tasakaalus eelarve nõude täitmisel 
teostatakse nimetatud järelevalvet sellega, et kehtestatakse igale lepi nguosalisele riigipõhised 
keskpika perioodi eesmärgid ja lähene mise ajakavad, kui see on asjakohane, 
 
MÄRKIDES, et keskpika perioodi eesmärke tuleks korrapäraselt ajakohastada ühiselt kokkulepitud 
meetodi põhjal, mille põhinäitajad vaadatakse samuti korrapäraselt läbi ning mis asjakohaselt 
kajastab otseste ja kaudsete kohustuste ohte riig i rahandusele, nagu on kehtestatud stabiilsuse ja 
kasvu pakti eesmärkides, 
 MÄRKIDES, et keskpika perioodi eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude piis avust tuleks 
hinnata üldise hindamise raames, võttes võrdlu saluseks struktuurse tasakaalu, analüüsides 
sealhulgas kaalutlusõiguse raames võetud tulum eetmetega tasakaalustamata kulusid, vastavalt 
Euroopa Liidu õiguse sätetele, eelkõige nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 1466/97 
(eelarveseisundi järelevalve ni ng majanduspoliitika järe levalve ja kooskõlastamise tõhustamise 
kohta), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrusega (EL) nr 1175/2011 („muudetud st abiilsuse ja kasvu pakt”), 
 
MÄRKIDES, et lepinguosaliste kehtestatava korrigeerimismehhanismi eesmärk peaks olema 
korrigeerida kõrvalekalded kes kpika perioodi eesmärgist või selle saavutamisele suunatud 
kohandamiskavast, sealhulgas nende kumulatiiv ne mõju valitsemissektori võla dünaamikale, 
 
T/SCG/et 5 MÄRKIDES, et vastavalt Euroopa  Liidu toimimise lepingu artiklile 273 peaks olema Euroopa 
Liidu Kohtu pädevuses otsustada, kas lepinguos aliste kohustus lisada ta sakaalus eelarve nõue 
siduvate ja püsivate sätetena, eelistatavalt põhis eaduslike sätetena, liikmesriikide õigussüsteemi on 
täidetud,  
 TULETADES MEELDE, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 260 antakse Euroopa Liidu 
Kohtule volitused määrata Euroopa Liidu liikmesr iigile, kes ei ole tema  otsust täitnud, põhisumma 
või karistusmakse, ning TULETADES MEELDE, et Euroopa Komisjon on kehtestanud kõnealuse artikli alusel tasutava põhisumma või ka ristusmakse kindlaksmääramise kriteeriumid, 
 
TULETADES MEELDE vajadust hõlbustada Eu roopa Liidu ülemäärase eelarvepuudujäägi 
menetluse kohaste meetmete võtmist liikmesriikide suhtes, mille rahaühik on euro ning kelle 
valitsemissektori kavandatav või tegelik puudujääk ületab 3 % sisemajanduse koguproduktist, 
toetades samal ajal jõuliselt selle menetluse eesmärki, nimelt ergu tada ja vajaduse korral sundida 
asjapuutuvat liikmesriiki vähendama oma eelarvepuudujääki,   TULETADES MEELDE, et lepinguosa listel, kelle valitsemissektor i võlg ületab kon trollväärtuse 
60 %, on kohustus seda vähendada võrdlusalusena keskmiselt ühe kahekümnendiku võrra aastas, 
 
T/SCG/et 6 PIDADES SILMAS vajadust käesolev at lepingut rakendades austada sotsiaalpartne rite konkreetset 
rolli, mis on kindlaks määratud iga lepinguosal ise õigusaktidega või tema siseriiklikes 
õigussüsteemides,  
 RÕHUTADES, et ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tohi tõlgendada nii, nagu muudaks see majanduspoliitilisi tingimusi, mille kohaselt on antud rahalist abi Euroopa Liitu, tema liikmesriike või Rahvusvahelist Valuutafondi hõlmavasse stab iliseerimisprogrammi kaasatud lepinguosalisele, 
 MÄRKIDES, et majandus- ja ra haliidu nõuetekohane toimimine nõuab lepinguosalistelt ühist 
tegutsemist sellise majanduspoliitika nimel, kus  nad Euroopa Liidu aluslepingutes kindlaks 
määratud majanduspoliitika koord ineerimise mehhanismidest lähtudes võtavad kõik vajalikud 
meetmed kõikides euroala nõuetekohase to imimise jaoks olulistes valdkondades,  
 MÄRKIDES eelkõige lepinguosaliste soovi kasutada aktiivsemalt tõhustatud koostööd, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 20 ja Eu roopa Liidu toimimise le pingu artiklites 326 kuni 
334, kahjustamata samal ajal siseturgu, ning nende soovi kasutada täielikult erisätteid liikmesriikide kohta, mille rahaühik on euro, vastavalt Euroopa L iidu toimimise lepingu artiklile 136, ning eelneva 
arutelu ja koordineerimise menetlust nende lepinguos aliste osalusel, mille rahaühik on euro, kõikide 
nende poolt kavandatud oluliste majanduspoliitika reform ide korral, et õppida parimatest tavadest,  
 
T/SCG/et 7 TULETADES MEELDE euroalasse kuuluvate liikmesriikide riigip eade või valitsusjuhtide 26. 
oktoobri 2011. aasta kokkulepet parandada euroal a juhtimist, mis hõlmab muu hulgas aastas 
vähemalt kahe euroala riikide tippkohtumise pida mist, mis kutsutakse kokku kohe pärast Euroopa 
Ülemkogu kohtumisi või pärast kõigi käesoleva lepingu ratifitseerinud lepinguosaliste osavõtul 
toimunud kohtumisi, välja arvatud kui er andlikud asjaolud nõu avad teisiti,  
 
TULETADES SAMUTI MEELDE euroal asse kuuluvate liikmesriikid e ja Euroopa Liidu teiste 
liikmesriikide riigipeade või val itsusjuhtide poolt 25. märtsil 2011 kinnitatud laiendatud euroala 
pakti, milles määratakse kindlaks euroalal konku rentsivõime edendamiseks vajalikud tingimused, 
 RÕHUTADES, kui oluline on majandus- ja rahaliidu tugevdamise üldise stra teegia osana loodava 
Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamisleping, ning OSUTADES asjaolule, et Euroopa stabiilsusmehhanismi kohaste uute programmide raames on alates 1.märtsist 2013 finantsabi andmise tingimuseks käesoleva lepingu ratifits eerimine asjaomase le pinguosalise poolt ning 
vastavus käesoleva lepingu artikli 3 lõike 2 nõue tele niipea, kui kõnealuses artiklis osutatud 
üleminekuperiood on möödunud, 
T/SCG/et 8 MÄRKIDES, et Belgia Kuningriik, Saksamaa L iitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka 
Vabariik, Hispaania Vabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Luksemburgi 
Suurhertsogiriik, Malta, Madalm aade Kuningriik, Austria Vabarii k, Portugali Vabariik, Sloveenia 
Vabariik, Slovaki Vabariik ja Soome Vabariik on lepinguosalised, mille rahaühik on euro, ning 
seega on käesolev leping nende s uhtes siduv alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb nende 
ratifitseerimiskirjade hoiuleandmisele, kui leping on sellel  kuupäeval jõus,  
 MÄRKIDES SAMUTI, et Bulgaaria Vabariik, Taan i Kuningriik, Läti Vaba riik, Leedu Vabariik, 
Ungari, Poola Vabariik, Rumeen ia ja Rootsi Kuningriik on kä esoleva lepingu allakirjutamise 
kuupäeval Euroopa Liidu liikmesriigid, kelle suhtes kehtib erand ühisrahaga liitumisest ja seni, kuni kehtib selline erand, võivad nende suhtes olla si duvad ainult need käesoleva lepingu III ja IV jaotise 
sätted, mille nad enda suhtes siduvaks kuulutavad  oma ratifitseerimiskirja hoiuleandmise ajal või 
muul hilisemal kuupäeval, 
 
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISTES SÄTETES:  
T/SCG/et 9 I JAOTIS 
 
EESMÄRK JA KOHALDAMISALA 
 
 
ARTIKKEL 1 
 1. Käesoleva lepingu alusel lepivad lepinguosalisteks olevad Euroopa Liidu liikmesriigid kokku kindlustada majandus- ja rahaliidu ma janduslikku alust, võttes vastu eeskirjad 
eelarvedistsipliini tugevdamiseks fiskaalkokkulep pe abil, oma majanduspoliitika koordineerimise 
tõhustamiseks ja euroala juhtimise parandamiseks, toetades nii Euroopa Liidu jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive, konkurentsivõime ja sotsia alse ühtekuuluvuse eesmärkide saavutamist.  
 2. Käesolevat lepingut kohaldatakse täies ulat uses lepinguosalistele, mille rahaühik on euro. 
Artiklis 14 sätestatud ulatuses ja  tingimustel kohaldatakse seda ka teistele lepinguosalistele. 
 
   
T/SCG/et 10 II JAOTIS 
 
KOOSKÕLA JA SEOS LIIDU ÕIGUSEGA 
 
 
ARTIKKEL 2 
 1. Lepinguosalised kohaldavad ja tõlgendavad k äesolevat lepingut koos kõlas Euroopa Liidu 
aluslepingutega, eelkõige Euroopa Liidu lepingu ar tikli 4 lõikega 3, ning Eu roopa Liidu õigusega, 
sealhulgas menetlusõigusega, kui on vaja vastu võtta te iseseid õigusakte. 
 2. Käesolevat lepingut kohaldatakse niivõr d, kuivõrd see on kooskõlas Euroopa Liidu 
aluslepingutega ning Euroopa Liidu õigusega. See ei lähe vastuollu liidu pädevusega tegutseda 
majandusliidu valdkonnas. 
 
T/SCG/et 11 III JAOTIS 
 
FISKAALKOKKULEPE 
 
 
ARTIKKEL 3 
 1. Lepinguosalised kohaldavad käesolevas lõikes sätestatud eeskirju lisaks kohustustele, mis 
neil on Euroopa Liidu õiguse koha selt ning neid piiramata. 
 a) Lepinguosalise valitsemissekt ori eelarvepositsioon on tasakaalus või ülejäägis. 
 b) Punktis a nimetatud nõue loetakse täidetuks, kui valitsemissektori ig a-aastane struktuurne 
eelarveseisund vastab riigipõhisele keskpika perioodi eesmärgile, mis on kindlaks määratud muudetud stabiilsuse ja kasvu paktiga, m ille kohaselt struktuurse eelarvepuudujäägi 
miinimummäär on 0,5 % sisemajanduse kogupro duktist turuhindades. Lepinguosalised 
tagavad kiire lähenemise oma riigipõhisele keskpika perioodi eesmärgile. Ettepaneku lähenemise ajavahemiku kohta teeb Euroopa  Komisjon, võttes arvesse riigipõhiseid 
jätkusuutlikkusega seotud riske.  Edusamme keskpika perioodi eesmärgi saavutamisel ja 
selle täitmist hinnatakse üldise hindamise raames, võttes võrdlusaluseks struktuurse 
tasakaalu, analüüsides sealhulgas kaalutlusõiguse raames võetud tulumeetmetega tasakaalustamata kulusid, kooskõlas muudetud stabiils use ja kasvu paktiga. 
T/SCG/et 12 c) Lepinguosalised võivad oma vastavast keskpika  perioodi eesmärgist või selle saavutamisele 
suunatud kohandamiskavast ajutiselt kõrvale kalduda ainult lõike 3 punktis b määratletud 
erandlike asjaolude korral.  
 d) Juhul kui riigivõla suhe si semajanduse koguprodukti turuhindades on oluliselt alla 60 % ja 
riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuseg a seotud riskid on väikesed, võib punktis b 
määratletud struktuurse eelarvepuudujäägi m iinimummäär  keskpika perioodi eesmärgi 
raames ulatuda 1,0 %-ni sisemajanduse koguproduktist turuhindades. 
 e) Oluliste kõrvalekallete korral keskpika peri oodi eesmärgist või selle saavutamisele suunatud 
kohandamiskavast käivitatakse automaatselt kor rigeerimismehhanism. Mehhanism sisaldab 
asjaomase lepinguosalise kohustust rakendada meetmeid, et kõrvaldada kõrvalekalded 
kindlaks määratud ajavahemiku jooksul. 
 
2. Lõikes 1 sätestatud eeskirjad hakkavad kehtim a hiljemalt üks aasta pärast käesoleva lepingu 
jõustumist lepinguosaliste siseriiklikus õiguses siduvate ja püsivate, eel istatavalt põhiseaduslike 
sätetena, või tagatakse muul viisil nendest täies ulatuses kinnipidamine kogu siseriikliku 
eelarvemenetluse käigus. Lepinguosa lised kehtestavad siseriiklikul  tasandil lõike 1 punktis e 
osutatud korrigeerimismehhanismi Euroopa Komisj oni ettepanekust lähtuvate ühiste põhimõtete 
alusel, mis käsitlevad eelkõige korrigeeriva meetme olemust, ulatust ja selle kohaldamise 
ajavahemikku, seda samuti erandlike asjaolude korral, ning institutsioonide rolli ja sõltumatust, kes 
vastutavad liikmesriigis lõikes 1 sätestatud eesk irjade täitmise üle järelevalve teostamise eest. 
Selline korrigeerimismehhanism võtab täielikult ar vesse liikmesriikide parlamentide eelisõigusi. 
 
T/SCG/et 13 3. Käesoleva artikli kohaldamisel kasutatakse Eu roopa Liidu aluslepingutele lisatud protokolli 
nr 12 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse k ohta) artiklis 2 säte statud mõisteid.  
 
Käesolevas artiklis kasutatakse samuti järgmisi mõisteid:  a) „valitsemissektori iga-aastane struktuurn e eelarveseisund” iga-aastane tsükliliselt 
kohandatud eelarveseisund (ilma ühekords ete ja ajutiste meetmeteta); 
 b) „erandlikud asjaolud” viitab  erakorralisele sündmusele, mis on väljaspool asjaomase 
lepinguosalise kontrolli ja mis avaldab suurt mõ ju valitsemissektori finantsseisundile, või 
muudetud stabiilsuse ja kas vu paktis sätestatud järsu majanduslanguse perioodidele, 
tingimusel et asjaomase lepinguosalise ajutine kõrvalekaldumine ei s ea ohtu riigi rahanduse 
jätkusuutlikkust keskpika perioodi jooksul. 
 
 
T/SCG/et 14 ARTIKKEL 4 
 
Kui lepinguosalise valitsemissekt ori võlg ületab Euroopa Liidu al uslepingutele lisatud protokolli 
nr 12 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse koht a) artiklis 1 osutat ud kontrollväärtuse 60 % 
sisemajanduse koguproduktist, kohust ub lepinguosaline seda vähendama võrdlusalusena keskmiselt 
ühe kahekümnendiku võrra aastas, nagu on ette  nähtud nõukogu 7. juuli 1997. aasta määruse (EÜ) 
nr 1467/97 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise 
kohta) artiklis 2; kõnealust määrust on m uudetud nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrusega (EL) 
nr 1177/2011. Ülemäärase eelarvepuudujäägi olem asolu võlakriteeriumi rikkumise alusel 
otsustatakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 126. 
 
 
ARTIKKEL 5 
 
1. Lepinguosaline, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu aluslepingutes ette nähtud 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, kehtesta b eelarve- ja majanduspartnerluse programmi, 
milles kirjeldatakse üksikasjalikult struktuurireforme , mis tuleb vastu võtta ja mida tuleb rakendada 
ülemäärase eelarvepuudujäägi tõhusaks ja kestvaks kõrvaldamiseks. Selliste programmide sisu ja 
vorm määratakse kindlaks Euroopa Liidu õiguses . Nende esitamine kinnitamiseks Euroopa Liidu 
Nõukogule ja Euroopa Komisjonile ning järelevalve nende üle toimub stabiilsuse ja kasvu pakti 
kehtivate järelevalvemenetluste kohaselt. 
 
T/SCG/et 15 2. Eelarve- ja majanduspartnerluse programmi ra kendamist ja sellega kooskõlas olevate iga-
aastaste eelarvekavade täitm ist jälgivad Euroopa Lii du Nõukogu ja Euroopa Komisjon. 
 
 
ARTIKKEL 6 
 
Selleks et riiklike võlakirjad e väljaandmise kavandamist pare mini koordineerida, annavad 
lepinguosalised Euroopa Liidu Nõukogule ja Eur oopa Komisjonile eelnevalt aru oma riiklike 
võlakirjade väljaandmise kavast. 
  
ARTIKKEL 7 
 
Austades täielikult Euroopa Liidu aluslepi ngutes ette nähtud menetlusnõudeid, kohustuvad 
lepinguosalised, mille rahaühik on euro, toetama Euroopa Komisjoni esitatud ettepanekuid või 
soovitusi, kui komisjon on seisukohal, et Euroopa Liidu liikmesriik, mille rahaühik on euro, rikub 
ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames  eelarvepuudujäägi kriteeriumi. Kõnealust 
kohustust ei kohaldata, kui lepinguosalised, mille  rahaühik on euro, on kavandatud otsuse või 
soovituse vastu kvalifitseeritud häälteenamusega,  mis arvutatakse analoogiliselt Euroopa Liidu 
aluslepingute asjaomaste sätetega, võtmata arvesse asjaomase lepinguosalise seisukohta. 
 
 
T/SCG/et 16 ARTIKKEL 8 
 
1. Euroopa Komisjoni kutsutakse üles esitama õi geaegselt lepinguosalistele aruande sätete 
kohta, mille igaüks neist on vastavalt artikli 3 lõikele 2 vastu võtnud. Juhul kui Euroopa Komisjon 
pärast seda, kui ta on andnud asja omasele lepinguosalisele võimalus e esitada oma märkused, teeb 
oma aruandes järelduse, et nime tatud lepinguosaline on jätnud täitma ta artikli 3 lõikest 2 tulenevad 
kohustused, antakse asi ühe või mitme lepinguo salise poolt Euroopa L iidu Kohtusse. Kui 
lepinguosaline on komisjoni aruandest sõltumata seisukohal, et teine le pinguosaline on jätnud 
täitmata artikli 3 lõikest 2 tu lenevad kohustused, võib ta samuti anda asja Euroopa Kohtusse. 
Mõlemal juhul on Euroopa Kohtu otsus menetluse os alistele siduv ja nad võtavad selle täitmiseks 
vajalikud meetmed Euroopa Kohtu poolt ki ndlaks määratud ajavahemiku jooksul. 
 
2. Kui lepinguosaline on enda või Euroopa Komisjoni hinnangul seisukohal, et teine 
lepinguosaline ei ole võtnud lõikes 1 osutatud Euroopa  Kohtu otsuse täitmise ks vajalikke meetmeid, 
võib ta anda asja Euroopa Koht usse ning taotleda finantssankts ioonide kehtestamist vastavalt 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 al usel Euroopa Komisjoni  poolt kehtestatud 
kriteeriumitele. Kui Euroopa Kohus leiab, et lepinguosaline ei ole tema otsust täitnud, võib ta 
määrata põhisumma või karistusmakse, mis on kõn ealuses olukorras asjakohane ja ei ületa 0,1 % 
asjaomase lepinguosalise sisemajanduse koguproduktist. Lepinguosalisele, mille rahaühik on euro, määratud summad makstakse Euroopa stabiilsusm ehhanismi. Teistel juhtudel tehakse makse 
Euroopa Liidu üldeelarvesse.  
T/SCG/et 17 3. Käesolev artikkel kujutab endast lepinguosa liste vahelist erikokkul epet Euroopa Liidu 
toimimise lepingu artikli 273 tähenduses. 
 
 
IV JAOTIS 
 
MAJANDUSPOLIITIKA KOORDINEERIMINE JA LÄHENEMINE 
  
ARTIKKEL 9 
 Lähtudes Euroopa Liidu toimimise lepi ngus kindlaks määratud majanduspoliitika 
koordineerimisest, kohustuvad lepinguosalised  tegema koostööd sellise majanduspoliitika 
kehtestamiseks, millega soodustatakse majandus- ja rahaliidu nõuetekohast toimimist ja majanduskasvu tänu suuremale lähenemisele ja konkurentsivõimele.  Selleks võtavad 
lepinguosalised vajalikud meetmed kõikides euro ala nõuetekohase toimim ise jaoks olulistes 
valdkondades, et saavutada konkurentsivõime edendamise, tööhõive suurendamise, riigi rahanduse jätkusuutlikkuse täienda va tugevdamise ja finantsstab iilsuse tugevdamise eesmärgid. 
  
T/SCG/et 18 ARTIKKEL 10 
 
Vastavalt Euroopa Liidu aluslepingutes ette nä htud nõuetele on lepinguosalis ed valmis, kui see on 
asjakohane ja vajalik, kasutama aktiivselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 136 sätestatud erisätteid liikmesriikide kohta, mille rahaühi k on euro, ning tegema Euroopa Liidu lepingu 
artiklis 20 ja Euroopa Liidu toimimise lepi ngu artiklites 326 kuni 334 sätestatud tõhustatud 
koostööd küsimustes, mis on euroala nõuetekohase to imimise seisukohast olulised, kahjustamata 
samal ajal siseturgu.  
 
ARTIKKEL 11 
 
Selleks et parimatest tavadest õppida ja tegutseda veelgi pare mini koordineeritud majanduspoliitika 
nimel, tagavad lepinguosalised, et kõiki nende  kavandatavaid olulisemaid majandusreforme 
arutatakse eelnevalt ja vajadus e korral koordineeritakse omavahel. Euroopa Liidu õigusest 
tulenevalt peab kõnealune koordineerimine hõl mama ka Euroopa Liidu institutsioone. 
  
T/SCG/et 19 V JAOTIS 
 
EUROALA JUHTIMINE 
 
 
ARTIKKEL 12 
 1. Nende lepinguosaliste riigipead või vali tsusjuhid, mille rahaühik on euro, kohtuvad 
mitteametlikult euroala tippkohtumistel, kus osaleb ka Euroopa Komisjoni president. Sellistele 
kohtumistele kutsutakse osalema ka Euroopa Keskpanga president.   Samal ajal kui Euroopa Ülemkogu valib oma eesistuja, määravad nende lepinguosaliste riigipead või valitsusjuhid, mille rahaühik on euro, lihthää lteenamusega euroala tippkohtumise eesistuja, kes 
nimetatakse ametisse samaks ametiajaks.   2. Euroala tippkohtumised toimuvad vajaduse korral ja vähemalt kaks korda aastas, et arutada 
küsimusi, mis seonduvad nende lepinguosaliste, mille rahaühik on euro, ühisraha alaste erikohustustega, muude küsimustega, mis puudutav ad euroala juhtimist ja selle suhtes 
kohaldatavaid eeskirju, ja strateegilisi suunise id majanduspoliitika elluviimiseks, millega 
suurendada euroala lähenemist.  
T/SCG/et 20 3. Nende lepinguosaliste riigipead või valitsusju hid, mille rahaühik ei ole euro, kuid kes on 
ratifitseerinud käesolev a lepingu, osalevad euroala tippkohtumiste l, kus arutatakse lepinguosaliste 
konkurentsivõimet, euroala üldist ülesehitust ja se da tulevikus reguleerivaid  alussätteid, ning samuti 
nõupidamistel, kus arutatakse majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordin eerimise ja juhtimise 
lepingu rakendamisega seotud konkreetseid küsimu si, kui see on asjakohane ja vähemalt kord 
aastas. 
 4. Euroala tippkohtumise eesistuja  tagab tihedas koostöös Euro opa Komisjoni presidendiga 
euroala tippkohtumiste ettevalmistamise ja järjep idevuse. Euroala tippkohtumiste ettevalmistamise 
ja järelmeetmete võtmisega tegeleb eurorühm ning selle president võidakse  kutsuda sel eesmärgil 
osalema sellistel tippkohtumistel.  5. Euroopa Parlamendi president võidakse kuts uda osalema, et teda ära kuulata. Euroala 
tippkohtumise eesistuja esitab pä rast iga euroala tippkohtumist Eu roopa Parlamendile aruande. 
 6. Euroala tippkohtumise eesistuja hoiab neid lepin guosalisi, mille rahaühik ei ole euro, ja teisi 
Euroopa Liidu liikmesriike tihedalt kursis euroala tippkohtumiste ettevalmistamise ja tulemustega.  
 
 
T/SCG/et 21 ARTIKKEL 13 
 
Nagu on ette nähtud Euroopa Liidu aluslepingutele li satud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli 
kohta Euroopa Liidus) II jaotises, määravad Eu roopa Parlament ja le pinguosaliste riikide 
parlamendid üheskoos kindlaks Euroopa Parlam endi asjaomaste komisjonide ja riikide 
parlamentide asjaomaste komisjonide esimeeste konve rentsi korralduse ja edendamise, et arutada 
eelarvepoliitikat ja teisi käesol eva lepinguga hõlmatud küsimusi. 
 
 
VI JAOTIS 
 
ÜLD- JA LÕPPSÄTTED 
  
ARTIKKEL 14 
 
1. Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva le pingu kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate 
nõuetega. Ratifitseerimiskirjad antakse hoi ule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati 
(„hoiulevõtja“).  
T/SCG/et 22 2. Käesolev leping jõustub 1. jaanuaril 2013, eeldus el et kaksteist nendest lepinguosalistest, 
mille rahaühik on euro, on oma ratifitseerimiskirja hoiule andnud, või selle kuu esimesel päeval, 
mis järgneb kaheteistkümnenda ratifitseerimiskirja hoiuleandmisele lepinguosalise poolt, mille rahaühik on euro, olenevalt sell est, kumb kuupäev on varasem. 
 3. Käesolevat lepingut kohaldatakse selle jõus tumise kuupäevast alates  nende lepinguosaliste 
suhtes, mille rahaühik on euro ja kes on käesol eva lepingu ratifitseerinud. Teiste lepinguosaliste 
suhtes, mille rahaühik on euro, kohaldatakse käesolevat lepingut alates nende vastava 
ratifitseerimiskirja hoiuleandmisele järgneva kuu esimesest päevast.  4. Erandina lõigetest 3 ja 5 kohaldatakse V ja otist kõigi asjaomaste lepinguosaliste suhtes, 
alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast. 
 
5. Käesolevat lepingut kohaldatakse nende käes oleva lepingu ratifitseer inud lepinguosaliste 
suhtes, kelle suhtes on kehtestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 kirjeldatud 
erand või Euroopa Liidu aluslepingut ele lisatud protokollis nr 16 (teata vate Taanit käsitlevate sätete 
kohta) osutatud erand, alates nimeta tud erandi kehtetuks tunnistamist  käsitleva otsuse jõustumise 
kuupäevast, kui asjaomane lepinguosaline ei teata, et kavatseb olla kõikide või osade käesoleva 
lepingu III ja IV jaotise sätetega seotud varem. 
  
T/SCG/et 23 ARTIKKEL 15 
 
Käesoleva lepinguga võivad ühineda Euroopa L iidu liikmesriigid, kes ei ole lepinguosalised. 
Ühinemine jõustub, kui ühinemiskiri antakse hoiule  hoiulevõtjale, kes teat ab sellest teistele 
lepinguosalistele. Käesoleva lepingu tekst, mi s on koostatud lepinguga ühineva liikmesriigi 
ametlikus keeles, mis on ühtlasi ametlik keel ja  liidu institutsioonide töökeel, antakse pärast 
lepinguosaliste poolt autentseks tunnistamist hoi ule hoiulevõtja arhiivi kui käesoleva lepingu 
autentne versioon. 
T/SCG/et 24 ARTIKKEL 16 
 
Hiljemalt viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist võetakse lepingu rakendamisel 
saadud kogemuste hindamise alusel vajalikud meet med kooskõlas Euroopa Liidu asutamislepingu 
ja Euroopa Liidu toimimise lepinguga, et inkor poreerida käesoleva lepi ngu sisu Euroopa Liidu 
õigusraamistikku. 
  Sõlmitud teisel märtsil kahe tuhande kaheteistkümnendal aastal Brüsselis. 
 Käesolev leping on koostatud ühes ek semplaris bulgaaria, eesti, hisp aania, hollandi, iiri, inglise, 
itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani ja ungari keeles, kusjuures  kõik keeleversioonid on võrdselt autentsed, ning 
antakse hoiule hoiulevõtja arhiivi; hoiulevõtja edastab tõestatud ärakirja  igale lepinguosalisele. 
  
______________