ET Euroopa Liidu Teataja L 120/49

Rahvusvaheliste lepingutega loodud organite vastuvõetud õigusaktid Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 73 – Kaubaveokite, haagiste ja poolhaagiste tüübikinnituse ühtsed sätted seoses külgmiste allasõidutõketega

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Eeskirja algversiooni 1. täiendus – jõustumiskuupäev: 10. november 2007

SISUKORD

EESKIRI

1. Reguleerimisala

2. Eesmärk

3. Mõisted

4. Tüübikinnituse taotlemine

5. Tüübikinnitus

6. Nõuded

7. Külgmiste allasõidutõkete tehnilised spetsifikatsioonid

8. Erandid

9. Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

10. Toodangu vastavus nõuetele

11. Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral

12. Tootmise lõpetamine

13. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid

LISAD

1. lisa – Teatis, milles käsitletakse sõiduki tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist seoses külgmiste allasõidutõketega vastavalt eeskirjale nr 73

2. lisa – Tüübikinnitusmärkide näidised

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria (1) komplektsete sõidukite külgmiste allasõidutõkete suhtes. Eeskirja ei kohaldata:

a) poolhaagiste vedukite suhtes;

b) sõidukite suhtes, mis on konstrueeritud ja valmistatud erieesmärgil ning mida praktilistel põhjustel ei ole võimalik selliste külgkaitsetega varustada.

2. EESMÄRK

Käesoleva eeskirjaga hõlmatud sõidukid tuleb ehitada ja/või varustada nii, et oleks välistatud oht, et vähem kaitstud liiklejad võiksid sattuda küljelt selliste sõidukite ja nende rataste alla (2).

3. MÕISTED

3.1. Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

3.1.1. „sõiduki tüübikinnitus”– komplektse sõiduki tüübikinnitus seoses selle külgmiste allasõidutõketega;

3.1.2. „sõidukitüüp”– selliste sõidukite kategooria, mis ei erine üksteisest sellistes olulistes punktides nagu tagatelje laius, sõiduki üldine laius, sõiduki külje mõõtmed, kuju ja materjalid (sh kabiin, kui see on olemas) ja vedrustuse omadused, niivõrd kui need omavad tähtsust seoses käesoleva eeskirja punktis 7 sätestatud nõuetega;

3.1.3. „täismass”– maksimaalne mass, mille tootja on deklareerinud tehniliselt lubatavaks (see mass võib olla riikliku ametiasutuse lubatud täismassist suurem);

3.1.4. „tühimass”– töökorras sõiduki mass ilma sõitjate ja koormata, kuid koos kütuse, jahutusvedeliku, määrdeainete ja varurattaga, juhul kui sõiduki tootja on tarninud need standardvarustusena;

3.1.5. „vähem kaitstud liiklejad”– jalakäijad, jalgratturid ja mootorratturid, kes kasutavad teed sellisel viisil, et nad võivad sattuda küljelt sõidukite ja nende rataste alla.

4. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

4.1. Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses külgmiste allasõidutõketega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

4.2. Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:

4.2.1. sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus, mis hõlmab selle konstruktsiooni, mõõtmeid, asjakohaseid võrdlusjooni ja koostismaterjale käesoleva eeskirjaga nõutud ulatuses;

4.2.2. sõiduki joonised, millel on kujutatud sõidukitüüpi külg- ja tagantvaates ning selle küljeosa konstruktsiooni üksikasjad;

4.2.3. külgmise sissesõidutõkke üksikasjalik kirjeldus: selle mõõtmed, asjakohased võrdlusjooned ja koostismaterjalid ning asend sõidukil.

4.3. Tehniliste spetsifikatsioonide kontrollimise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatava tüübi suhtes representatiivne sõiduk.

4.3.1. Tüübikinnituseks võib esitada sõiduki, mis ei sisalda kõiki tüübi nõuetele vastavaid osi, kui on võimalik tõestada, et nende osade puudumine ei mõjuta tüübikinnituse tulemust käesoleva eeskirja nõuete seisukohast.

4.3.2. Kinnituse taotleja on kohustatud tõestama, et punktis 4.3.1 nimetatud variantide kinnitamisel on käesoleva eeskirja nõuded täidetud.

4.3.3. Enne tüübikinnituse andmist veendub pädev asutus toodete tõhusaks kontrollimiseks vajalike meetmete olemasolus.

5. TÜÜBIKINNITUS

5.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab punktide 6 ja 7 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.

5.2. Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 00, mis tähendab eeskirja algversiooni) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis on tüübikinnituse väljastamise ajaks eeskirja tehtud. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi teisele sõidukitüübile sama numbrit anda.

5.3. Teatis sõidukile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

5.4. Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile, tuleb paigutada taotluse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti ligipääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

5.4.1. ringiga ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3);

5.4.2. käesoleva eeskirja numbrist, millele järgnevad R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber, mis paiknevad punktis 5.4.1 kirjeldatud ringist paremal.

5.5. Kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis sõidukitüübile, mis on saanud kinnituse vastavalt ühele või mitmele kokkuleppele lisatud muule eeskirjale, ei pea punktis 5.4.1 ettenähtud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 5.4.1 kirjeldatud sümbolist paremale üksteise alla tulpa kõigi eeskirjade numbrid ja sümbolid, mille alusel sõidukitüüp on käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud liikmesriigis kinnitatud.

5.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustumatu.

5.7. Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõiduki andmesildi lähedusse või selle peale.

5.8. Tüübikinnitusmärkide kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

6. NÕUDED

6.1. ÜLDOSA

6.1.1. Kõik N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukid tuleb ehitada ja/või varustada nii, et kogu sõiduki pikkuses oleks välistatud oht, et vähem kaitstud liiklejad võiksid sattuda küljelt selliste sõidukite ja nende rataste alla. Nõuet käsitatakse täidetuna, 6.1.1.1. kui sõiduk on varustatud punkti 7 nõuetele vastava spetsiaalse külgmise allasõidutõkkega või 6.1.1.2. kui sõiduki külg on konstrueeritud ja/või varustatud nii, et selle osi võib nende kuju ja omaduste tõttu kasutada ja/või käsitada külgmise allasõidutõkke asendajana. Kui osade koostoimimise korral on täidetud punkti 7 nõuded, käsitatakse neid külgmise allasõidutõkkena.

6.2. SÕIDUKI ASEND KATSETE AJAL

Punktis 7 sätestatud tehnilistele tingimustele vastavuse testimisel peab sõiduki asend olema järgmine:

sõiduk paigutatakse horisontaalsele ja tasasele pinnale;

juhtrattad peavad olema otseasendis;

sõiduk peab olema koormamata;

poolhaagised peavad toetuma oma tugedele horisontaalses asendis.

7. KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETE TEHNILISED SPETSIFIKATSIOONID

7.1. Külgmised allasõidutõkked ei tohi suurendada sõiduki kogulaiust ning selle välispinna põhiosa ei tohi olla sõiduki välimisest külgtasandist (millega on määratud sõiduki maksimaalne laius) rohkem kui 120 mm seespool. Seadme esiots võib mõnel sõidukil olla punktide 7.4.3 ja 7.4.4 kohaselt sissepoole painutatud. Seadme tagaots vähemalt 250 mm ulatuses ei tohi olla tagarehvide väliskülgedest rohkem kui 30 mm seespool (v.a rehvide kumerdumine maapinna lähedal).

7.2. Seadme välispind peab olema sile ning võimalusel ilma läbilõigeteta kogu pikkuse ulatuses; kõrvuti asetsevad osad võivad siiski osaliselt kattuda eeldusel, et kattuv äär on pööratud taha- või allapoole; läbilõigete korral ei tohi osade vahe pikisuunas mõõdetuna olla laiem kui 25 mm, kusjuures tagumine osa ei tohi ulatuda eesmisest ettepoole; ümarpeaga poltide või neetide pead võivad eenduda seadme pealispinnast kuni 10 mm ning muud osad samuti, juhul kui need on siledad ja samamoodi ümardatud; kõik välisääred ja -nurgad peavad olema vähemalt 2,5 mm raadiusega ümardatud.

7.3. Seade võib koosneda ühtsest tasasest pinnast või ühest või mitmest ristlatist või pinna ja lattide kombinatsioonist; lattide kasutamise korral peab nendevaheline kaugus olema väiksem kui 300 mm ja latid peavad olema vähemalt:

50 mm kõrged N2- ja O3-kategooria sõidukitel,

100 mm kõrged ja põhiliselt tasased N3- ja O4-kategooria sõidukitel.

Pindade ja lattide kombinatsioonid peavad moodustama suhteliselt ühtse külgmise allasõidutõkke vastavalt punkti 7.2 sätetele.

7.4. Külgmise allasõidutõkke esiserv peab olema ehitatud järgmiselt.

7.4.1. Asend: 7.4.1.1. mootorsõidukil: kuni 300 mm tagapool vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult tõkkest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga; 7.4.1.2. täishaagisel: kuni 500 mm tagapool punktist 7.4.1.1 kirjeldatud tasandist; 7.4.1.3. poolhaagisel: kuni 250 mm tagapool tugijalgade ristmediaantasandist, kui tugijalad on olemas, kuid igal juhul ei tohi esiserva kaugus käänmikupoldi keset selle kõige tagumises asendis läbivast risttasandist ületada 2,7 m.

7.4.2. Kui tõkke esiserv asetseb muidu avatud ruumis, siis peab see koosnema kogu tõkke kõrguse ulatuses ühtsest vertikaaldetailist, mille välis- ja esikülg on N2- ning O3-kategooria sõidukitel pööratud vähemalt 50 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole ning N3- ning O4-kategooria sõidukitel vähemalt 100 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole.

7.4.3. Mootorsõidukil, mille puhul punktis 7.4.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini sisse, peab tõke olema ehitatud nii, et selle esiserva ja kabiini paneelide vahe ei oleks suurem kui 100 mm, ja tõke peab vajaduse korral olema pööratud sissepoole nurga all, mis ei ületa 45o. Sellisel juhul ei kohaldata punkti 7.4.2 sätteid.

7.4.4. Mootorsõidukil, mille puhul punktis 7.4.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini taha ja külgmine allasõidutõke on tootja valikul pikendatud ettepoole, ulatudes kuni 100 mm kaugusele kabiinist, tuleb täita punkti 7.4.3 nõudeid.

7.5. Tõkke tagaserv ei tohi ulatuda rohkem kui 300 mm ettepoole vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult tõkkest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga; ühtne vertikaaldetail ei ole tagaserva puhul nõutav.

7.6. Külgmise allasõidutõkke alumise serva kõrgus maapinnast ei tohi üheski punktis olla suurem kui 550 mm.

7.7. Külgmise allasõidutõkke ülemine serv ei tohi olla üle 350 mm allpool sõiduki konstruktsiooni sellest osast, mis lõikub või puutub kokku rehvide välispinna vertikaalse puutetasandiga (arvestamata rehvide kumerdumist maapinna lähedal), v.a järgmistel juhtudel:

7.7.1. kui punktis 7.7 nimetatud vertikaaltasand ei lõiku sõiduki konstruktsiooniga, peab tõkke ülemine serv olema kas koormakandeplatvormiga samal tasapinnal või 950 mm kõrgusel maapinnast, vastavalt sellele, kumb neist on madalamal;

7.7.2. kui punktis 7.7 nimetatud vertikaaltasand lõikub sõiduki konstruktsiooniga kõrgemal kui 1,3 m kõrgusel maapinnast, peab tõkke ülemine serv olema vähemalt 950 mm kõrgusel maapinnast;

7.7.3. sõidukite puhul, mis on spetsiaalselt konstrueeritud ja ehitatud (mitte lihtsalt kohandatud) konteinerite või demonteeritavate kerede veoks, võib tõkke ülemise serva asukoha määrata punktide 7.7.1 ja 7.7.2 kohaselt; konteinerit või demonteeritavat keret käsitletakse sel juhul sõiduki osana.

7.8. Külgmised allasõidutõkked peavad olema olemuselt jäigad, kindlalt paigaldatud (need ei tohi sõiduki tavapärasel kasutamisel tekkiva vibratsiooni tõttu lahti tulla) ja valmistatud metallist või mõnest muust sobivast materjalist, v.a punktis 7.9 nimetatud osad. Külgmist allasõidutõket käsitatakse sobivana, kui see talub 1 kN suurust horisontaalset staatilist jõudu, mida rakendatakse tõkke välispinna mis tahes osale sellega risti ja mida avaldab vaivasara keskosa, mille ots on sile ja ringikujuline, diameetriga 220 mm ± 10 mm, ning tõkke läbipaine sellise koormuse all ei ületa:

30 mm tõkke tagumises osas 250 mm ulatuses ja

150 mm ülejäänud tõkke osadel.

Selle nõude täitmist võib kontrollida arvutustega.

7.9. Püsivalt sõidukile kinnitatud osad, nagu nt varurattad, aku, õhu- ja kütusemahutid, tuled, peeglid ja tööriistakastid, võib inkorporeerida külgmise allasõidutõkke konstruktsiooni, juhul kui need täidavad mõõtmete poolest käesoleva direktiivi tingimusi. Sissesõidutõkete ja püsivalt sõidukile kinnitatud osade vahekauguste suhtes kehtivad üldjuhul punktis 7.2 sätestatud nõuded.

7.10. Külgmisi allasõidutõkkeid ei tohi kasutada pidurite, õhu- ega vedelikutorude kinnitamiseks.

8. ERANDID

8.1. Erandina eespool nimetatud sätetest peavad järgmist tüüpi sõidukid täitma ainult iga konkreetse tüübi kohta kindlaks määratud nõudeid:

8.1.1. Pikendatav haagis peab vastama kõigile punkti 7 nõuetele, kui see on oma minimaalpikkuses; kui haagis on pikendatud, peavad selle külgmised allasõidutõkked vastama punktidele 7.6, 7.7 ja 7.8 ning kas punktile 7.4 või 7.5, kuid mitte tingimata mõlemale punktile; haagise pikendamine ei tohi tekitada külgmistes allasõidutõketes vahesid.

8.1.2. Paaksõiduk, mis on konstrueeritud ainuüksi vedelainete veoks kinnises paagis, mis on püsivalt sõidukile kinnitatud ning varustatud vedeliku sisse- ja väljapumpamiseks vooliku või toruga, tuleb varustada külgmiste allasõidutõketega, mis peavad vastama kõigile punkti 7 nõuetele, niivõrd kui see on rakendatav; rangest vastavusest võib loobuda ainult juhul, kui see on vajalik ekspluatatsiooninõuete tõttu.

8.1.3. Sõidukil, mis on varustatud pikendatavate tugijalgadega, et tagada stabiilsus peale- ja mahalaadimise või muude toimingute käigus, milleks sõiduk on konstrueeritud, võib külgmisesse allasõidutõkkesse jätta paigaldamisel lisavahed, kui need on vajalikud tugijalgade pikendamiseks.

8.1.4. Sõidukil, mis on varustatud kinnituspunktidega ro-ro-transpordi jaoks, on vahed külgmises allasõidutõkkes lubatud, et võimaldada kinnitusrihmade läbiviimist ja pingutamist.

8.2. Kui sõiduki küljed on niimoodi konstrueeritud ja/või varustatud, et need vastavad oma komponentide kuju ja omaduste poolest kokku punkti 7 nõuetele, võib neid käsitada külgmiste allasõidutõkete asendajana.

9. SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

9.1. Igast sõidukitüübi muudatusest tuleb teavitada sõidukitüübile kinnituse andnud haldusasutust. Seejärel võib asutus kas:

9.1.1. võtta seisukoha, et kõnealustel muudatustel ei ole negatiivset mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele, või

9.1.2. nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

9.2. Teade tüübikinnituse andmise või selle andmisest keeldumise kohta, millele on lisatud muudatuste üksikasjad, edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 määratletud korras.

9.3. Tüübikinnituse laienduse väljastanud pädev asutus lisab igale sellise laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

10. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Toodangu vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

10.1. Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites eespool punktis 6 sätestatud nõudeid.

10.2. Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida tootmisüksustes rakendatavaid vastavuskontrolli meetmeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

11. KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

11.1. Sõidukile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktides 6 ja 7 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

11.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta varem on andnud, teatab ta sellest viivitamata teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD” koos kuupäeva ning allkirjaga.

12. TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Asjaomase teatise saamise järel teavitab asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, saates neile tüübikinnitusteate koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega kirjutatud märkus „TOOTMINE LÕPETATUD” koos kuupäeva ja allkirjaga.

13. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad teatama ÜRO sekretariaadile tüübikatsetuste eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele saadetakse teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, laiendamise, selle andmisest keeldumise või tühistamise kohta.

(1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud 4. muudatusega).

(2) Käesolev eeskiri ei takista ühelgi riigil kehtestada lisanõudeid sõidukite osade suhtes, mis asuvad esiratastest eespool ja tagaratastest tagapool.

(3) 1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 – (vaba), 55 – (vaba) ja 56 – Montenegro. Järgmised numbrid antakse muudele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab antud numbrid leppeosalistele.

1. LISA TEATIS (suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))