ET

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO eeskiri nr 142 – ühtsed sätted mootorsõidukite tüübikinnituse kohta seoses rehvide paigaldamisega [2020/242]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

eeskirja algversiooni 1. täiendus – jõustumise kuupäev: 16. oktoober 2018

Käesolev dokument on mõeldud üksnes dokumenteerimisvahendina. Autentsed ja õiguslikult siduvad tekstid on:

— ECE/TRANS/WP.29/2016/64 ja

— ECE/TRANS/WP.29/2018/14.

SISUKORD

EESKIRI

1. Kohaldamisala

2. Mõisted

3. Tüübikinnituse taotlemine

4. Tüübikinnitus

5. Tehniline kirjeldus

6. Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

7. Toodangu vastavus nõuetele

8. Karistused toodangu mittevastavuse korral

9. Tootmise lõpetamine

10. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid

LISAD

1. Teabedokument

2. Teatis

3. Tüübikinnitusmärkide kujundus

1. KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1-kategooria sõidukite suhtes (1) seoses rehvide paigaldamisega.

Seda ei kohaldata sõidukite suhtes, mille kasutustingimused ei sobi C1- või C2-klassi rehvide omadustega ning sõidukite suhtes seoses:

a) varuratta paigaldamisega ajutiseks kasutamiseks ja/või

b) ajutiselt tühjalt kasutatava rehvi ja/või ajutiselt tühjalt kasutatavate rehvide süsteemi paigaldamisega tühja rehvi režiimis töötamiseks ja/või

c) rehvirõhu seiresüsteemi paigaldamisega.

2. MÕISTED

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1. „Sõidukitüüp seoses rehvide paigaldamisega“ – sõidukid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste näitajate poolest nagu paigaldamiseks sobiv rehvitüüp, rehvide minimaalse ja maksimaalse mõõdu tähistused, velje mõõdud ja nihud, kiiruse ja koormuse näitajad ning porikaitsmete näitajad.

2.2. Rehvide tüübid liigitatakse järgmiselt:

a) C1-klassi rehvid – peamiselt M1-, N1-, O1- ja O2-kategooria sõidukitele ette nähtud rehvid;

b) C2-klassi rehvid – rehvid, mis on ette nähtud eelkõige M2-, M3-, N-, O3- ja O4-kategooria sõidukitele, mille kandevõime indeks üksikasetuse puhul on ≤ 121 ja kiirusindeksi sümbol on ≥ „N“.

2.2.1. „Rehvitüüp“ – rehvid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste omaduste poolest nagu:

a) rehvi klass: C1 või C2, nagu on kirjeldatud punktis 2.2 ja

b) C1-klassi rehvide puhul õhkrehvitüübi omadused, nagu on määratletud eeskirja nr 30 punktis 2.1;

c) C2-klassi rehvide puhul õhkrehvitüübi omadused, nagu on määratletud eeskirja nr 54 punktis 2.1.

2.3. „Rehvimõõdu tähistus“ – rehvimõõdu tähistus, nagu on määratletud C1-klassi rehvide puhul eeskirja nr 30 punktis 2 ning C2- ja C3-klassi rehvide puhul eeskirja nr 54 punktis 2.

2.4. „Velje nihk“ – pöiaprofiili keskjoone kaugus velje tugipinnast.

2.5. „Õhkrehvi konstruktsioon“ – rehvi põhimiku tehnilised näitajad.

2.6. „Tavarehv“ – tavalistes maanteeoludes kasutamiseks ettenähtud rehv või ajutiselt tühjalt kasutatav rehv.

2.7. „Talverehv“ – rehv, mille turvise muster, koostis või struktuur on eelkõige ette nähtud saavutama lumeoludes paremaid tulemusi kui tavarehv, pidades silmas rehvi suutlikkust alustada või säilitada sõiduki liikumist.

2.8. „Eriotstarbeline rehv“ – segakasutuseks (nii maanteel kui ka maastikul) ja muuks erikasutuseks ettenähtud rehv. Need rehvid on peamiselt konstrueeritud selleks, et parandada sõiduki liikumahakkamist või liikumist maastikul.

2.9. „Ajutiselt tühjalt kasutatav rehv“ – rehv, mis on määratletud eeskirja nr 30 punktis 2.

2.10. „Ajutiseks kasutuseks ette nähtud varurehv“ – rehv, mis erineb sõiduki tavalistel sõidutingimustel kasutamiseks ette nähtud rehvist ja on ette nähtud üksnes ajutiseks kasutamiseks piiratud sõidutingimustel.

2.11. „Velg“ – velje pöiast ja rattakilbist koosnev komplektne velg.

2.12. „Ajutiseks kasutuseks ette nähtud varuvelg“ – velg, mis erineb sõidukitüübi tavaveljest ja on ette nähtud üksnes ajutiseks kasutamiseks piiratud sõidutingimustel.

2.13. „Ratas“ – velje ja rehvi komplekt.

2.14. „Tavaratas“ – ratas, mis paigaldatakse sõidukile tavakasutuseks.

2.15. „Varuratas“ – ratas, mis on ette nähtud tavaratta väljavahetamiseks viimase rikke korral; varuratas võib olla üks alljärgnevatest.

2.16. „Tavaline varuratas“ – velje ja rehvi komplekt, mis on velje- ja rehvimõõdu tähistuse, velje nihu ja rehvi konstruktsiooni poolest samane konkreetsele sõidukimudelile või -variandile samasse teljepositsiooni tavapäraseks kasutamiseks paigaldatud rattaga; see hõlmab ka teistsugusest materjalist ja teistsuguste kinnitusmutrite või -poltidega velgi, mis on muus osas tavakasutuseks ette nähtud veljega samased.

2.17. „Varuratas ajutiseks kasutamiseks“ – velje ja rehvi komplekt, mis ei kuulu tavalise varuratta määratluse alla ning mis vastab ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varuratta kirjeldusele, mis on esitatud eeskirja nr 64 punktis 2.10.

2.18. „Kiiruskategooria sümbol“ – sümbol, mille tähendus on C1-klassi rehvide puhul määratletud eeskirja nr 30 punktis 2 ning C2-klassi rehvide puhul eeskirja nr 54 punktis 2.

2.19. „Kandevõime indeks“ – näitaja, mis on seotud rehvi maksimaalse koormusega, mis on C1-klassi rehvide puhul määratletud eeskirja nr 30 punktis 2 ning C2-klassi rehvide puhul eeskirja nr 54 punktis 2.

2.20. „Maksimaalne kandevõime“ – maksimaalne koormus, mida rehv võib kanda, kui seda kasutatakse vastavalt nõuetele, mis tootja on seda tüüpi rehvi kasutamiseks ette näinud.

3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1. Sõidukitüübi tüübikinnitustaotluse seoses rehvide paigaldamisega esitab sõidukitootja või sõidukitootja volitatud esindaja.

3.2. Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:

3.2.1. sõidukitüübi kirjeldus seoses punktis 5. nimetatud andmetega.

3.3. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk või kinnitatava sõidukitüübi simulatsioonivahend.

4. TÜÜBIKINNITUS

4.1. Kui käesoleva eeskirja alusel kinnitamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 5 nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

4.2. Igale kinnitatud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja algversiooni puhul 00) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevas eeskirjas viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi seoses rehvide paigaldamisega anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

4.3. Käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele edastatakse teade tüübikinnituse andmise, andmata jätmise või tühistamise kohta käesoleva eeskirja alusel 1. lisa näidisele vastaval vormil koos kinnituse taotleja esitatud fotode ja/või skeemidega formaadis, mis ei ole suurem kui A4 (210 × 297 mm) või mis on kokku voldituna selles formaadis, ja vastavas mõõtkavas.

4.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta 3. lisas kirjeldatud näidisele vastav rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

4.4.1. ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

4.4.2. punktis 4.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.

4.5. Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sel juhul paigutatakse eeskirjade ja tüübikinnituste numbrid ning lisatähised tulpadena punktis 4.4.1 sätestatud tähisest paremale.

4.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

4.7. Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki andmeplaadi lähedusse või selle peale.

4.8. Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

5. TEHNILINE KIRJELDUS

5.1. Üldnõuded

5.1.1. Vastavalt punkti 5.2.4.2 sätetele peab iga sõidukile paigaldatud rehv, kaasa arvatud iga varurehv, vastama käesoleva eeskirja nõuetele.

5.1.2. Iga sõidukile paigaldatud rehv, kaasa arvatud iga varurehv, peab vastama eeskirjade nr 30, 54 ja 117 nõuetele ning a kooskõlas nende eeskirjade üleminekusätetega.

5.2. Toimivusnõuded

5.2.1. Rehvide paigaldamine

5.2.1.1. Kõik sõidukile tavaliselt paigaldatud rehvid, välja arvatud ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varurehv, peavad olema ühesuguse ehitusega.

5.2.1.2. Kõik ühele teljele tavaliselt paigaldatud rehvid peavad olema sama tüüpi.

5.2.1.3. Ruum, kus ratas pöörleb, peab olema nii suur, et maksimaalse lubatud mõõduga rehv ja velg saaksid vabalt liikuda, võttes arvesse tootja kehtestatud ratta maksimaalset ja minimaalset nihku, maksimaalse ja minimaalse vedrustuse ning rooliseadmest tingitud piirangute piires. Selle kontrollimiseks tuleb teha katse kõige laiemate ja kõige kõrgemate rehvidega ja võtta arvesse mõõtude lubatud kõrvalekaldeid vastavalt rehvimõõdu tähistusele, nagu sätestatud asjaomases ÜRO eeskirjas.

5.2.1.4. Punktis 5.2.1.3 esitatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks võib tehniline teenistus ja/või tüübikinnitusasutus lubada alternatiivse katsemenetluse (nt virtuaalse katsemeetodi) kasutamist.

5.2.2. Kandevõime

5.2.2.1. Iga sõidukile paigaldatud rehvi, sealhulgas tavalise varuratta (kui see on olemas) maksimaalne kandevõime (nagu sätestatud käesoleva eeskirja punktis 5.2.2.2) peab vastavalt käesoleva eeskirja punkti 5.2.4 sätetele olema:

5.2.2.1.1. juhul kui sõidukile on paigaldatud ühte liiki rehvid üksikasetuses: võrdne vähemalt poolega kõige rohkem koormatud telje tehniliselt lubatud maksimaalsest teljekoormusest, mille on kehtestanud sõiduki tootja;

5.2.2.1.2. juhul kui sõidukile on paigaldatud rohkem kui ühte liiki rehvid üksikasetuses: võrdne vähemalt poolega asjaomase telje tehniliselt lubatud maksimaalsest teljekoormusest, mille on kehtestanud sõiduki tootja;

5.2.2.1.3. juhul kui sõidukile on paigaldatud C1-klassi rehvid topeltasetuses: võrdne vähemalt 0,27-kordse asjaomase telje tehniliselt lubatud maksimaalse teljekoormusega, mille on kehtestanud sõiduki tootja;

5.2.2.1.4. juhul kui sõidukile on paigaldatud C2-klassi rehvid topeltasetuses: võrdne vähemalt 0,25-kordse (arvestades topeltasetuse koormusindeksit) asjaomase telje tehniliselt lubatud maksimaalse teljekoormusega, mille on kehtestanud sõiduki tootja.

5.2.2.2. Rehvi maksimaalne kandevõime on määratletud järgmiselt:

5.2.2.2.1. C1-klassi rehvide puhul on see maksimaalne kandevõime, millele on osutatud ÜRO eeskirja nr 30 punktis 2;

5.2.2.2.2. C2-klassi rehvide puhul võetakse arvesse ÜRO eeskirja nr 54 punkti 2 tabelit „Kandevõime muutumine vastavalt kiirusele“, milles on esitatud kandevõime muutumine sõltuvalt kiirusest koormusindeksi ja nimikiiruskategooria funktsioonina, mis näitab koormusvariatsioone, mille puhul õhkrehv veel vastu peab, kui seda kasutatakse sõiduki maksimaalsel valmistajakiirusel.

5.2.2.3. Tootja esitab sõiduki kasutusjuhendis või mis tahes muus sõidukis olevas teabevahendis vajaliku teabe varurehvide kandevõime kohta.

5.2.3. Kiirussuutlikkus

5.2.3.1. Igal tavaliselt sõidukile paigaldatud rehvil peab olema kiiruskategooria sümbol.

5.2.3.1.1. C1-klassi rehvide puhul peab kiiruskategooria sümbol olema vastavuses sõiduki maksimaalse valmistajakiirusega ning kiirusekategooriate V, W ja Y puhul maksimaalse kandevõimega, mida on kirjeldatud eeskirjas nr 30.

5.2.3.1.2. C2-klassi rehvide puhul peab kiiruskategooria sümbol olema vastavuses sõiduki maksimaalse valmistajakiirusega ning vastama kandevõime ja kiiruse kombinatsioonile, mis on võetud ÜRO eeskirja nr 54 punktis 2 kirjeldatud tabelist „Kandevõime muutumine vastavalt kiirusele“.

5.2.3.2. Punktides 5.2.3.1.1 ja 5.2.3.1.2 sätestatud nõudeid ei kohaldata järgmistel juhtudel:

5.2.3.2.1. ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varurataste korral, mille puhul kohaldatakse käesoleva eeskirja punkti 5.2.5;

5.2.3.2.2. tavaliselt tavarehvidega ja ajutiselt talverehvidega varustatud sõidukite korral peab talverehvide kiiruskategooria tähis vastama kiirusele, mis on kas suurem kui maksimaalne valmistajakiirus või ei ole väiksem kui 160 km/h (või mõlemad). Kui aga sõiduki maksimaalne valmistajakiirus on suurem kui kiirus, mis vastab sõidukile paigaldatud talverehvide madalaima kiiruskategooria sümbolile, peab sõidukis olema juhile kergesti nähtaval kohal hoiatussilt, mis näitab sõidukile paigaldatavate talverehvide kõige väiksemat maksimaalset lubatud kiirust;

5.2.3.2.3. juhul kui sõidukile on paigaldatud eriotstarbelised rehvid. Kui sõiduki maksimaalne valmistajakiirus on suurem kui kiirus, mis vastab sõidukile paigaldatud eriotstarbeliste rehvide madalaima kiiruskategooria sümbolile, peab sõidukis olema juhile kergesti nähtaval kohal hoiatussilt, mis näitab sõidukile paigaldatavate eriotstarbeliste rehvide kõige väiksemat maksimaalset lubatud kiirust;

5.2.3.2.4. sõidukite puhul, mis on varustatud kiiruse piiramise funktsiooni täitva sõidukisisese süsteemiga, peab rehvide kiiruskategooria sümbol vastama selle seadmega seadistatud piirkiirusele. Kui sõiduki valmistaja on ette näinud, et maksimaalne valmistajakiirus on suurem kui kiirus, mis vastab sõidukile paigaldatud rehvide madalaima kiiruskategooria sümbolile, peab sõidukis olema juhile kergesti nähtaval kohal hoiatussilt, mis näitab sõidukile paigaldatud rehvide maksimaalset lubatud kiirust.

5.2.3.3. Tootja peab esitama sõiduki kasutusjuhendis või muus sõidukis olevas teabevahendis vajaliku teabe varurehvide kiirussuutlikkuse kohta.

5.2.4. Erijuhud

5.2.4.1. Sõidukite puhul, mis on võimelised vedama haagist, tohib haagise haakeseadisele mõjuv koormus põhjustada tagumise rehvi maksimaalse kandevõime ületamist C1-klassi rehvide puhul, kuid mitte rohkem kui 15 %. Sellisel juhul peab kasutusjuhendis või punktis 5.2.3.3 osutatud muus teabevahendis olema selge teave haagise vedamiseks lubatud maksimaalse kiiruse kohta, mis ei tohi ületada 100 km/h, ning tagumiste rehvide rõhu kohta, mis peab ületama tavakasutuseks (st ilma haagiseta) ettenähtud rehvirõhku vähemalt 20 kPa (0,2 bar) võrra.

5.2.4.2. Erandjuhtudel, kui sõidukid on ette nähtud kasutamiseks tingimustes, mis ei sobi C1- või C2-klassi rehvide omadustega, ning on vaja paigaldada teistsuguste omadustega rehvid, ei kohaldata käesoleva eeskirja punkti 5.1.1 nõudeid, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

5.2.4.2.1. rehvid vastavad kas eeskirja nr 75 või eeskirja nr 106 tehnilistele nõuetele ja üleminekusätetele ning

5.2.4.2.2. tüübikinnitusasutus ja tehniline teenistus on seisukohal, et paigaldatud rehvid on sõiduki kasutustingimustele sobivad. Katsearuandes ja 2. lisa teatise vormil tuleb kirjeldada erandi olemust ja esitada selle vastuvõetavuse põhjendus.

5.2.5. Varuveljed ja varurehvid

5.2.5.1. Kui sõidukile on paigaldatud standardne varuratas, peab see olema sama suur kui sõidukile tegelikult paigaldatud rehvid.

5.2.5.2. Iga sõiduk, mis on varustatud ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varurattaga või ajutiselt tühjalt kasutatava rehviga, peab vastama eeskirja nr 64 tehnilistele ja üleminekusätetele, mis on seotud nõuetega sõidukitele ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuratta või ajutiselt tühjalt kasutatava rehvi kohta.

Kui ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuratta puhul on vaja rakendada erilisi ettevaatusabinõusid (näiteks ajutiseks kasutamiseks ettenähtud varuratast saab paigaldada ainult esiteljele ja seetõttu tuleb esialgu esitelje tavaratas paigaldada tagumisele teljele, et tagumise telje tavaratast parandada), tuleb see selgesti esitada kasutusjuhendis või muus sõidukis olevas teabevahendis ning tuleb kontrollida vastavust käesoleva eeskirja punkti 5.2.1.3 asjaomastele nõuetele.

6. SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

6.1. Sõidukitüübi mis tahes muutmisest antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes andis sõidukitüübile tüübikinnituse. Seejärel kõnealune tüübikinnitusasutus kas:

a) otsustab pärast tootjaga konsulteerimist, et tuleb anda uus tüübikinnitus või

b) kohaldab punktis 6.1.1 sätestatud menetlust (läbivaatus) ja vajaduse korral punktis 6.1.2 sätestatud menetlust (laiendus).

6.1.1. Läbivaatus

Juhul kui 1. lisa teabedokumentides sisalduvaid andmeid on muudetud ning tüübikinnitusasutus leiab, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, nimetatakse muudatust „läbivaatuseks“.

Sel juhul väljastab tüübikinnitusasutus vajaduse korral 1. lisa teabedokumentide parandatud leheküljed, märkides igale parandatud leheküljele selgelt muudatuse laadi ja uuesti väljastamise kuupäeva. See nõue loetakse täidetuks, kui on olemas 1. lisa teabedokumentide konsolideeritud ja ajakohastatud versioon koos muudatuse üksikasjaliku kirjeldusega.

6.1.2. Laiendus

Muudatust nimetatakse „laienduseks“, kui lisaks 1. lisa teabedokumentides sisalduvate andmete muutmisele

a) on vaja teha täiendavaid inspekteerimisi või katseid või

b) teatises (v.a selle lisades) sisalduv teave on muutunud või

c) pärast hilisema muudatusteseeria jõustumist taotletakse sellekohast tüübikinnitust.

6.2. Tüübikinnituse andmisest või selle andmata jätmisest teatatakse koos muudatuste täpsustustega kõikidele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 täpsustatud korras. Lisaks sellele muudetakse 1. lisa teatisele lisatud teabedokumentide ja katsearuannete sisukorda, nii et oleks näha kõige viimase läbivaatuse või laienduse kuupäev.

6.3. Tüübikinnituse laienduse andnud tüübikinnitusasutus määrab igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

7. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

7.1. Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe artiklis 2 ja 2. liites määratletud üldiste sätetega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ja vastama järgmistele nõuetele:

7.2. Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktis 5 sätestatud nõudeid.

7.3. Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavate kontrollimeetodite nõuetekohasust. Kõnealust kontrollimist tehakse tavapäraselt kord iga kahe aasta järel.

8. KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

8.1. Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 7 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

8.2. Kui kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi kohase teatise.

9. TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja alusel kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele, kes omakorda teavitab viivitamata teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas toodud näidise kohast teatisevormi.

10. TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise või tühistamise kohta.

(1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, punkt 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2) Määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritu resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6) www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html