ET Euroopa Liidu Teataja C 322/1

Läbivaadatud tegevusjuhend seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooni tõhusaks rakendamiseks

2009/C 322/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

VÕTTES ARVESSE 23. juuli 1990. aasta seotud ettevõtjate kasumi korrigeerimisel tekkiva topeltmaksustamise kõrvaldamise konventsiooni (vahekohtukonventsioon),

TUNNISTADES et nii liikmesriigid, kes on vahekohtukonventsiooni osalisriigid, kui ka maksumaksjad vajavad üksikasjalikumaid eeskirju vahekohtukonventsiooni tõhusaks rakendamiseks,

VÕTTES TEADMISEKS komisjoni 14. septembri 2009. aasta teatise, milles käsitletakse ELi ühise siirdehindade foorumi 2007. aasta märtsist kuni 2009. aasta märtsini tehtud tööd, mis tugineb karistusi ja siirdehindu ning vahekohtukonventsiooni mõnede sätete tõlgendamist käsitlevatele aruannetele,

RÕHUTADES, et tegevusjuhend on poliitiline kohustus ja ei mõjuta liikmesriikide õigusi ja kohustusi või Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevat liikmesriikide ja liidu pädevust,

TUNNISTADES, et tegevusjuhendi rakendamine ei tohi olla takistuseks globaalsematele lahendustele,

VÕTTES TEADMISEKS ühise siirdehindade foorumi aruande, milles käsitletakse karistusi,

VÕTAB VASTU JÄRGMISE LÄBIVAADATUD TEGEVUSJUHENDI:

Ilma et see piiraks liikmesriikide ja liidu pädevust, käsitleb käesolev läbivaadatud tegevusjuhend vahekohtukonventsiooni rakendamist ning sellega seotud teatavaid küsimusi, mis käsitlevad liikmesriikidevaheliste topeltmaksustamise vältimise lepingute kohast vastastikuse kokkuleppe menetlust.

1. Vahekohtukonventsiooni reguleerimisala

1.1. ELi kolmepoolsed siirdehindu hõlmavad juhtumid

a) Käesolevas tegevusjuhendis tähendab kolmepoolne juhtum juhtumit, mille puhul kaks vahekohtukonventsiooni kohase menetluse esimeses etapis osalevat ELi pädevat asutust ei ole siirdehindade määramist hõlmava juhtumi puhul võimelised turuväärtuse põhimõtte kohaldamisega täielikult kõrvaldama topeltmaksustamist, sest seotud ettevõtja, kes asub teises liikmesriigis/teistes liikmesriikides ja kelle ELi mõlemad pädevad asutused on identifitseerinud (võrreldavusanalüüsi, sh tegevusanalüüsi ja muude seotud faktiliste elementide alusel), mõjutas oluliselt seda, et turuväärtuse põhimõtet ei saanud kohaldada asjaomase tehinguteahela või äri- või rahandussuhete suhtes, ning topeltmaksustamise tõttu kannatav maksumaksja on seda selliselt tunnistanud ja taotlenud vahekohtukonventsiooni sätete kohaldamist.

b) Vahekohtukonventsiooni reguleerimisala hõlmab kõiki liikmesriikidevaheliste kolmepoolsete juhtumite all kuuluvaid ELi tehingud.

1.2. Alakapitaliseeritus (1)

Vahekohtukonventsioonis osutatakse selgelt äri- ja rahandussuhetest saadavale kasule, kuid ei eristata kasumi konkreetseid liike. Seepärast rahandussuhetest tulenev kasu korrigeerimine (sh laen ja selle tingimused), mis põhineb turuväärtuse põhimõttel, kuulub vahekohtukonventsiooni reguleerimisalasse.

2. Juhtumi vastuvõetavus

Vahekohtukonventsiooni artikli 18 kohaselt soovitatakse liikmesriikidel käsitada juhtumit vahekohtukonventsiooniga hõlmatuna, kui taotlus esitatakse õigeaegselt pärast uute liikmesriikide vahekohtukonventsiooniga ühinemise kuupäeva, isegi kui korrigeerimine hõlmab varasemaid eelarveaastaid.

3. Rasked karistused

Arvestades, et artikli 8 lõige 1 võimaldab keelduda vahekohtukonventsiooni kohaldamisest raskete karistuste kehtestamise korral, ning võttes arvesse alates 1995. aastast saadud praktilisi kogemusi, soovitatakse liikmesriikidel täpsustada või vaadata läbi vahekohtukonventsiooni lisas esitatud ühepoolsed deklaratsioonid, et paremini kajastada seda, et rasket karistust tuleks kohaldada üksnes erandjuhtudel, nt pettuse korral.

4. Kolmeaastase ajavahemiku algus (taotluse esitamise tähtpäev vahekohtukonventsiooni artikli 6 lõike 1 kohaselt)

Kolmeaastase ajavahemiku alguseks loetakse kuupäeva, mil väljastati „esimene maksuotsus või sellega võrdväärne otsus, mis põhjustab või tõenäoliselt põhjustab topeltmaksustamist vahekohtukonventsiooni artikli 1 mõistes, näiteks siirdehinna korrigeerimise tõttu” (2).

Siirdehinna osas soovitatakse liikmesriikidel kohaldada käesolevat määratlust ka OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artikli 25 lõikes 1 sätestatud ja liikmesriikide vahelistes topeltmaksustamise vältimise lepingutes rakendatud kolmeaastase ajavahemiku kindlaksmääramisel.

5. Kaheaastase ajavahemiku algus (vahekohtukonventsiooni artikli 7 lõige 1)

a) Vahekohtukonventsiooni artikli 7 lõike 1 kohaldamisel loetakse juhtum esitatuks kooskõlas artikli 6 lõikega 1, kui maksumaksja esitab järgmised andmed: i) andmed (näiteks nimi, aadress, maksukohustuslasena registreerimise number) taotluse esitanud liikmesriigi ettevõtja ja asjakohaste tehingute teiste osaliste identifitseerimiseks; ii) asjakohaste faktide ja asjaolude kirjeldus (sealhulgas ettevõtja ja asjakohaste tehingute teiste osaliste vaheliste suhete kirjeldus); iii) asjaomase maksustamisperioodi andmed; iv) väidetavat topeltmaksustamist põhjustavate maksuotsuste, maksurevisjoni aktide või nendega võrdväärsete dokumentide koopiad; v) ettevõtja või asjakohaste tehingute teiste osaliste algatatud edasikaebuste ja kohtuvaidluste ning juhtumiga seotud kõigi kohtuotsuste üksikasjad; vi) ettevõtja selgitus selle kohta, miks ta arvab, et vahekohtukonventsiooni artiklis 4 sätestatud põhimõtteid ei ole järgitud; vii) ettevõtja lubadus, et ta reageerib nii suures ulatuses ja kiiresti kui võimalik kõikidele pädeva asutuse mõistlikele ja asjakohastele taotlustele ning teeb dokumendid pädevatele asutustele kättesaadavaks; ning viii) mis tahes täiendav teave, mida pädev asutus taotleb kahe kuu jooksul alates maksumaksja taotluse saamisest.

b) Kaheaastane ajavahemik algab ühel järgneval kuupäeval, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem: i) maksuotsuse, st täiendava tulu kohta tehtud maksuameti lõpliku otsuse või sellega võrdväärse otsuse kuupäev; ii) kuupäev, mil pädev asutus saab taotluse ja alapunktis a osutatud miinimumteabe.

6. Vahekohtukonventsiooni kohane vastastikuse kokkuleppe menetlus

6.1. Üldsätted

a) Kohaldatakse turuväärtuse põhimõtet, nagu seda soovitab OECD, võtmata arvesse kohest maksualast mõju mis tahes liikmesriigile.

b) Juhtumid lahendatakse nii kiiresti kui võimalik, võttes arvesse iga käsitletava juhtumi keerukust.

c) Kaalutakse kõiki asjakohaseid meetmeid vastastikuse kokkuleppe võimalikult kiireks saavutamiseks, sealhulgas isiklike kohtumiste korraldamist. Vajadusel kutsutakse ettevõtja oma pädevale asutusele ettekannet esitama.

d) Võttes arvesse käesoleva tegevusjuhendi sätteid, tuleks vastastikune kokkulepe saavutada kahe aasta jooksul alates kuupäevast, mil juhtum esitati esmakordselt ühele pädevatest asutustest kooskõlas käesoleva tegevusjuhendi punkti 5 alapunktiga b. Siiski tunnistatakse, et mõnes olukorras (nt kui juhtum tuleb kiiresti lahendada või kui tegemist on eriti keeruliste tehingute või kolmepoolsete juhtumitega) võib olla asjakohane kohaldada vahekohtukonventsiooni artikli 7 lõiget 4 (tähtaegade erandid), et leppida kokku tähtaja lühikeses pikendamises.

e) Vastastikuse kokkuleppe menetlusega ei tohiks taotlust esitavale isikule ega teistele juhtumiga seotud isikutele kehtestada sobimatuid ega liigseid nõuete järgimisega seotud kulusid.

6.2. ELi kolmepoolsed siirdehindu hõlmavad juhtumid

a) Niipea kui liikmesriigi pädevad asutused on kokku leppinud, et käsitletav juhtum on ELi kolmepoolne juhtum, peaksid nad kohe kutsuma teist ELi pädevat asutust/teisi ELi pädevaid asutusi osalema menetluses ja aruteludes vaatlejana või aktiivse osalejana ning otsustama koos, milline on soovitav lähenemisviis. Seega tuleks kogu teavet jagada teise ELi pädeva asutusega/teiste ELi pädevate asutustega, kasutades selleks näiteks teabevahetust. Teist pädevat asutust/teisi pädevaid asutusi tuleks kutsuda üles tunnistama tema/nende maksumaksja(te) tegelikku või võimalikku kaasatust.

b) Kaasatud pädevad asutused võivad kasutada ühte järgmist lähenemisviisi, et kõrvaldada vahekohtukonventsiooni kohastest ELi kolmepoolsetest juhtumitest tulenev topeltmaksustamine: i) pädevad asutused võivad otsustada kasutada mitmepoolset lähenemisviisi (kõik asjaomased pädevad asutused osalevad kohe ja täiel määral); või ii) pädevad asutused võivad otsustada alustada kahepoolset menetlust, mille kaks osapoolt on pädevad asutused, kes identifitseerisid (võrreldavusanalüüsi, sh tegevusanalüüsi ja muude seotud faktiliste elementide alusel) seotud ettevõtja, kes asub teises liikmesriigis ja kes mõjutas oluliselt seda, et turuväärtuse põhimõtet ei saanud kohaldada asjaomase tehinguteahela või äri- või rahandussuhete suhtes, ning nad peaksid kutsuma teist ELi pädevat asutust/teisi ELi pädevaid asutusi osalema vaatlejana vastastikuse kokkuleppe menetluse kohastes aruteludes; või iii) pädevad asutused võivad otsustada alustada samal ajal mitu kahepoolset menetlust ning nad peaksid kutsuma teist ELi pädevat asutust/teisi ELi pädevaid asutusi osalema vaatlejana vastavates vastastikuse kokkuleppe menetluste kohastes aruteludes. Liikmesriikidel soovitatakse kohaldada mitmepoolset menetlust kõnealuste topeltmaksustamise juhtumite lahendamiseks. Siiski peaksid kõik pädevad asutused selles alati kokku leppima, tuginedes juhtumi konkreetsetele faktidele ja asjaoludele. Kui mitmepoolset lähenemisviisi ei ole võimalik kasutada ja ühel ajal algatatakse kaks (või mitu) kahepoolset menetlust, peaksid kõik pädevad asutused olema kaasatud vahekohtukonventsioonikohase menetluse esimesse etappi kas vahekohtukonventsiooni esialgse taotlusega hõlmatud osalisriigina või vaatlejana.

c) Vaatleja staatust võib muuta aktiivse osaleja staatuseks, sõltuvalt arutelude arengust ja esitatud tõenditest. Kui pädev(ad) asutus(ed) tahab/tahavad osaleda teises etapis (vahekohus), peab/peavad ta/nad muutuma aktiivseks osalejaks. Kui ELi pädev(ad) asutus(ed) jääb/jäävad kogu aja jooksul arutelude osaliseks üksnes vaatlejana, ei mõjuta see vahekohtukonventsiooni sätete (nt tähtaegade ja menetlusega seotud küsimuste) kohaldamist. Vaatlejana osalemise puhul ei ole vahekohtumenetluse lõpptulemus pädeva(te) asutus(t)e jaoks siduv. Teabe vahetamine menetluse käigus peab vastama tavapärastele õigus- ja haldusnõuetele ning menetlusele.

d) Maksumaksja(d) peaks(id) võimalikult kiiresti teavitama kaasatud maksuametit/maksuameteid, et juhtumisse võib/võivad olla kaasatud teine osapool/teised osapooled teises liikmesriigis/teistes liikmesriikides. Pärast sellist teavitamist tuleks õigeaegselt esitada kõik asjakohased faktid ja tõendavad dokumendid. Kõnealuse lähenemisviisi kasutamine mitte ainult ei vii kiirema lahenduseni, vaid aitab ka tagada, et topeltmaksustamise juhtum ei jää liikmeriikide erinevate menetluse tähtaegade tõttu lahendamata.

6.3. Praktiline toimimine ja läbipaistvus

a) Tõlkimisega seotud kulude ja viivituste vähendamiseks tuleks vastastikuse kokkuleppe menetlus, eelkõige seisukohtade kirjalik vahetamine, viia läbi ühises töökeeles või sama mõju omaval viisil, kui pädevad asutused saavad jõuda kokkuleppele kahepoolsetel (või mitmepoolsetel) alustel.

b) Pädev asutus, kellele ettevõtja esitas taotluse juhtumi vastastikuse kokkuleppe korras menetlemiseks, hoiab ettevõtjat kursis kõikide oluliste arengutega, mis teda menetluse käigus mõjutavad.

c) Kahepoolse maksukonventsiooni või liikmesriigi õigusega kaitstud iga isikut puudutava teabe konfidentsiaalsus tagatakse.

d) Pädev asutus tunnistab maksumaksja taotluse saamist vastastikuse kokkuleppe menetluse algatamiseks ühe kuu jooksul alates nimetatud taotluse saamisest ja samal ajal teavitab sellest juhtumiga seotud liikmesriigi/liikmesriikide pädevat asutust/pädevaid asutusi, edastades neile maksumaksja taotluse koopia.

e) Kui pädev asutus usub, et ettevõtja ei ole esitanud punkti 5 alapunktis a toodud vastastikuse kokkuleppe menetluse algatamiseks vajalikku miinimumteavet, palub pädev asutus ettevõtjal esitada vajalik lisateave kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest.

f) Liikmesriigid lubavad, et pädevad asutused vastavad taotluse esitanud ettevõtjale ühes alljärgnevas vormis: i) kui pädev asutus ei arva, et ettevõtja tulu sisaldub või tõenäoliselt sisaldub teise liimesriigi ettevõtja tuludes, teatab ta ettevõtjale oma kahtlustest ja kutsub teda esitama täiendavaid märkusi; ii) kui pädev asutus leiab, et taotlus on põhjendatud ja jõuab ise rahuldava lahenduseni, teatab ta sellest ettevõtjale ja teeb nii kiiresti kui võimalik sellised korrektsioonid või võimaldab selliseid soodustusi, mis on õigustatud; iii) kui pädev asutus leiab, et taotlus oli põhjendatud, kuid ei jõua ise rahuldava lahenduseni, teatab ta ettevõtjale oma kavatsusest lahendada juhtum vastastikusel kokkuleppel asjaomase teise liikmesriigi pädeva asutusega.

g) Kui pädev asutus leiab, et juhtum on põhjendatud, peab ta algatama vastastikuse kokkuleppe menetluse, teatades oma otsusest teise liikmesriigi/teiste liikmesriikide pädeva(te)le asutus(t)ele ja lisades käesoleva tegevusjuhendi punkti 5 alapunktis a osutatud teabe koopia. Samal ajal teatab ta vahekohtukonventsiooni kohaldamist taotlenud isikule, et on algatatud vastastikuse kokkuleppe menetlus. Vastastikuse kokkuleppe menetluse algatanud pädev asutus teatab talle teadaolevale teabele tuginedes teise liikmesriigi/teiste liikmesriikide pädeva(te)le asutus(t)ele ja taotluse esitanud isikule, kas juhtum esitati vahekohtukonventsiooni artikli 6 lõikes 1 sätestatud tähtaja piires, ning teatab vahekohtukonventsiooni artikli 7 lõikes 1 sätestatud kaheaastase ajavahemiku algusest.

6.4. Seisukohtade vahetamine

a) Liikmesriigid lubavad, et vastastikuse kokkuleppe menetluse algatamise korral saadab selle riigi pädev asutus, kus koostati või kavatsetakse koostada maksuotsus, st täiendava tulu kohta tehtud maksuameti lõplik otsus, või sellega võrdväärne otsus, mis põhjustab või tõenäoliselt põhjustab topeltmaksustamist vahekohtukonventsiooni artikli 1 mõistes, juhtumisse kaasatud teise liikmesriigi/teiste liikmesriikide pädeva(te)le asutus(t)ele oma seisukoha, milles toob välja: i) taotluse esitanud isiku esitatud asja sisu; ii) oma sisulise arvamuse juhtumi kohta, näiteks miks ta arvab, et on tekkinud või tõenäoliselt võib tekkida topeltmaksustamine; iii) ettepaneku selle kohta, kuidas juhtumit on võimalik topeltmaksustamise kõrvaldamise seisukohast lahendada, ning põhjalikud selgitused.

b) Seisukoht sisaldab maksu määramise või korrigeerimise mõjuvaid põhjendusi ning sellele lisatakse pädeva asutuse seisukohta toetavad põhidokumendid ja korrigeerimise aluseks olevate kõigi muude dokumentide loetelu.

c) Seisukoht saadetakse juhtumisse kaasatud teise liikmesriigi/teiste liikmesriikide pädeva(te)le asutus(t)ele nii kiiresti kui võimalik, võttes arvesse konkreetse juhtumi keerukust, ja mitte hiljem kui nelja kuu jooksul pärast ühte alljärgnevat kuupäeva, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem: i) maksuotsuse, st täiendava tulu kohta tehtud maksuameti lõpliku otsuse või sellega võrdväärse otsuse kuupäev; ii) kuupäev, mil pädev asutus saab taotluse ja punkti 5 alapunktis a osutatud miinimumteabe.

d) Liikmesriigid lubavad, et kui selle riigi pädev asutus, kus ei ole tehtud ega kavatseta teha maksuotsust või sellega võrdväärset otsust, mis põhjustab või tõenäoliselt põhjustab topeltmaksustamist vahekohtukonventsiooni artikli 1 mõistes, näiteks siirdehinna korrigeerimise tõttu, saab teise pädeva asutuse seisukoha, vastab ta sellele võimalikult kiiresti, võttes arvesse konkreetse juhtumi keerukust, ja mitte hiljem kui kuue kuu jooksul pärast seisukoha saamist.

e) Vastus tuleb esitada ühel järgneval kujul: i) kui pädev asutus leiab, et on toimunud või tõenäoliselt võib toimuda topeltmaksustamine ja nõustub seisukohas esitatud parandusmeetmega, teatab ta sellest teisele pädevale asutusele / teistele pädevatele asutustele ja teeb nii kiiresti kui võimalik vastavad parandused või võimaldab vastavaid soodustusi; ii) kui pädev asutus ei leia, et on toimunud või tõenäoliselt võib toimuda topeltmaksustamine, või ei nõustu seisukohas esitatud parandusmeetmega, saadab ta teisele pädevale asutusele / teistele pädevatele asutustele oma seisukoha, milles esitab oma põhjendused, ja ettepaneku asja arutamise suunava ajakava kohta, võttes arvesse juhtumi keerukust. Ettepanek sisaldab vajadusel isikliku kohtumise kuupäeva, mis peaks toimuma hiljemalt 18 kuu jooksul pärast ühte alljärgnevat kuupäeva, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem: aa) maksuotsuse, st täiendava tulu kohta tehtud maksuameti lõpliku otsuse või sellega võrdväärse otsuse kuupäev; bb) kuupäev, mil pädev asutus saab taotluse ja punkti 5 alapunktis a osutatud miinimumteabe.

f) Liikmesriigid võtavad edaspidi kõik asjakohased meetmed, et kiirendada võimalusel kõiki menetlusi. Sellega seoses peaksid liikmesriigid nägema ette regulaarsete, vähemalt kord aastas toimuvate isiklike kohtumiste korraldamise oma pädevate asutuste vahel, et arutada käimasolevaid vastastikuse kokkuleppe menetlusi (eeldusel, et juhtumite arv õigustab selliseid regulaarseid kohtumisi).

6.5. Liikmesriikide vahelised topeltmaksustamise vältimise lepingud

Siirdehinna osas soovitatakse liikmesriikidel kohaldada punktide 1, 2 ja 3 sätteid ka OECD tulu- ja kapitalimaksu näidiskonventsiooni artikli 25 lõike 1 kohaselt algatatud ja liikmesriikide vahelistes topeltmaksustamise vältimise lepingutes rakendatud vastastikuse kokkuleppe menetluste suhtes.

7. Vahekohtukonventsiooni teise etapi menetlus

7.1. Sõltumatute isikute nimekiri

a) Liikmesriigid kohustuvad viivitamata teatama nõukogu peasekretärile viie sõltumatu tunnustatud isiku nimed, kes võiksid olla vahekohtukonventsiooni artikli 7 lõikes 1 osutatud nõuandva komisjoni liikmed, ja teatavad samadel tingimustel nimekirjas tehtavatest muudatustest.

b) Viie sõltumatu tunnustatud isiku nimede edastamisel nõukogu peasekretärile lisab liikmesriik nende isikute elulookirjeldused, mis peaksid muu hulgas kirjeldama nende õigus- ja maksualaseid ning eelkõige siirdehinnaga seotud kogemusi.

c) Liikmesriigid võivad kõnealuses sõltumatute tunnustatud isikute nimekirjas ära märkida ka nende nimed, kes vastavad esimeheks valimiseks vajalikele tingimustele.

d) Nõukogu peasekretär pöördub igal aastal liikmesriigi poole taotlusega kinnitada oma riigi sõltumatute tunnustatud isikute nimed ja/või esitada neid asendavate isikute nimed.

e) Sõltumatute tunnustatud isikute koondnimekiri avaldatakse nõukogu veebilehel.

f) Sõltumatud tunnustatud isikud ei pea olema neid kandidaadiks esitava riigi kodanikud või residendid, vaid peavad olema vahekohtukonventsiooni liikmesriigi kodanikud ja elama vahekohtukonventsiooni territoriaalsel kohaldamisalal.

g) Pädevatel asutustel soovitatakse koostada konkreetse juhtumi jaoks kokkulepitud deklaratsioon nõusoleku kohta ja kinnitus sõltumatuse kohta, millele väljavalitud sõltumatud tunnustatud isikud alla kirjutavad.

7.2. Nõuandva komisjoni loomine

a) Kui liikmesriikide vahel pole kokku lepitud teisiti, algatab liikmesriik, kes väljastas esimese maksuotsuse, st täiendava tulu kohta tehtud maksuameti lõpliku otsuse või sellega võrdväärse otsuse, mis põhjustab või tõenäoliselt põhjustab topeltmaksustamist vahekohtukonventsiooni artikli 1 mõistes, nõuandva komisjoni loomise ja lepib kokku selle kohtumised kokkuleppel teise liikmesriigiga / teiste liikmesriikidega.

b) Pädevad asutused peaksid nõuandva komisjoni looma hiljemalt kuus kuud pärast vahekohtukonventsiooni artiklis 7 osutatud ajavahemiku möödumist. Kui üks pädev asutus seda ei tee, on teisel kaasatud pädeval asutusel õigus seda omal algatusel teha.

c) Nõuandev komisjon koosneb tavaliselt kahest sõltumatust tunnustatud isikust, esimehest ning pädevate asutuste esindajatest. Seoses kolmepoolsete juhtumitega, mille puhul nõuandev komisjon tuleb luua mitmepoolse lähenemisviisi alusel, arvestavad liikmesriigid vahekohtukonventsiooni artikli 11 lõike 2 nõuetega, kehtestades vajaduse korral täiendavaid menetluse eeskirju, et nõuandev komisjon (sh esimees) saaks oma arvamuse vastu võtta liikmete lihthäälteenamusega.

d) Nõuandvat komisjoni abistab sekretariaat, kellele võimaldab ruumid nõuandva komisjoni loomise algatanud liikmesriik, kui asjaomased liikmesriigid ei lepi kokku teisiti. Sõltumatuse tagamiseks töötab kõnealune sekretariaat nõuandva komisjoni esimehe alluvuses. Sekretariaadi liikmed on kohustatud järgima vahekohtukonventsiooni artikli 9 lõikes 6 toodud salastatuse sätteid.

e) Nõuandva komisjoni kohtumispaiga ja arvamuse esitamise koha võivad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused eelnevalt kindlaks määrata.

f) Liikmesriigid esitavad nõuandvale komisjonile enne selle esimest kohtumist kõik asjakohased dokumendid ja teabe ning eelkõige kõik dokumendid, aktid, kirjavahetuse ja järeldused, mida kasutati vastastikuse kokkuleppe menetluses.

7.3. Nõuandva komisjoni toimimine

a) Juhtumi nõuandvale komisjonile suunamise kuupäevaks loetakse päeva, mil esimees kinnitab, et komisjoni liikmed on saanud kogu asjakohase dokumentatsiooni ja teabe vastavalt punkti 7.2 alapunktile f.

b) Nõuandva komisjoni menetlustoimingud viiakse läbi asjaomaste liikmesriikide ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kui pädevad asutused ei otsusta vastastikusel kokkuleppel teisiti, võttes arvesse nõuandva komisjoni soove.

c) Nõuandev komisjon võib taotleda, et osapool, kes on avalduse või dokumendi esitanud, korraldaks selle tõlkimise menetluse läbiviimise keelde või keeltesse.

d) Vahekohtukonventsiooni artiklit 10 austades võib nõuandev komisjon nõuda liikmesriikidelt ja eelkõige sellelt liikmesriigilt, kes väljastas esimese maksuotsuse, st täiendava tulu kohta tehtud maksuameti lõpliku otsuse või sellega võrdväärse otsuse, mis põhjustab või tõenäoliselt põhjustab topeltmaksustamist vahekohtukonventsiooni artikli 1 mõistes, nõuandva komisjoni ette ilmumist.

e) Nõuandva komisjoni menetluse kulud, mis jaotatakse võrdselt asjaomaste liikmesriikide vahel, on nõuandva komisjoni halduskulud ja sõltumatute tunnustatud isikute tasud ja kulutused.

f) Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ei lepi kokku teisiti: i) hüvitatakse sõltumatute tunnustatud isikute kulutused võrdväärselt nõuandva komisjoni loomise algatanud liikmesriigi kõrgetele riigiametnikele tavaliselt makstava hüvitisega; ii) määratakse sõltumatute tunnustatud isikute tasuks 1 000 eurot inimese kohta nõuandva komisjoni kohtumise ühe päeva kohta, kusjuures esimehele makstakse 10 % võrra kõrgemat tasu kui teistele sõltumatutele tunnustatud isikutele.

g) Nõuandva komisjoni menetluse kulud tasub tegelikult see liikmesriik, kes algatas nõuandva komisjoni loomise, kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused ei otsusta teisiti.

7.4. Nõuandva komisjoni arvamus

Liikmesriikide jaoks peaks arvamus sisaldama:

a) nõuandva komisjoni liikmete nimesid;

b) taotlust; see sisaldab: i) asjaomaste ettevõtjate nimesid ja aadresse; ii) asjaomaste pädevate asutuste andmeid; iii) vaidlusküsimuse faktide ja asjaolude kirjeldust; iv) nõude selgelt sõnastatud sisu;

c) menetlustoimingute lühikokkuvõtet;

d) arvamuses sisalduva otsuse aluseks olevaid põhjendusi ja meetodeid;

e) arvamust;

f) arvamuse esitamise kohta;

g) arvamuse esitamise kuupäeva;

h) nõuandva komisjoni liikmete allkirju.

Pädevate asutuste otsus ja nõuandva komisjoni arvamus edastatakse järgmiselt:

i) kui otsus on tehtud, saadab pädev asutus, kellele juhtum esitati, pädevate asutuste otsuse koopia ja nõuandva komisjoni arvamuse koopia kõigile asjaomastele ettevõtjatele;

ii) liikmesriikide pädevad asutused võivad kokku leppida, et otsuse ja arvamuse võib avaldada tervikuna. Nad võivad samuti kokku leppida, et otsus ja arvamus avaldatakse asjaomaste ettevõtjate nimesid mainimata, ja jätta välja igasugused edasised üksikasjad, mis võivad asjaomaste ettevõtjate identiteedi paljastada. Mõlemal juhul tuleb küsida ettevõtjate nõusolekut ja enne igasugust avaldamist peavad asjaomased ettevõtjad olema edastanud pädevale asutusele, kellele juhtum käsitlemiseks edastati, kirjaliku teatise, et nad ei ole vastu kõnealuse otsuse ja arvamuse avaldamisele;

iii) nõuandva komisjoni arvamus koostatakse kolmes (või kolmepoolsete juhtumite korral rohkemas) originaaleksemplaris, millest üks saadetakse iga kaasatud liikmesriigi pädevale asutusele ning üks eksemplar saadetakse nõukogu peasekretariaati arhiveerimiseks. Kui on olemas nõusolek arvamuse avaldamiseks, tehakse arvamus üldsusele teatavaks originaalkeel(t)es komisjoni veebilehel.

8. Maksukogumine ja intressimaksed piiriülese vaidluse lahendamise menetluse ajal

a) Liikmesriikidel soovitatakse võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada, et sellises menetluses osalevatel ettevõtjatel oleks võimalus taotleda maksukogumise peatamist piiriülese vaidluse vahekohtukonventsiooni kohase lahendamise ajaks samadel tingimustel kui siseriiklikes kaebustes või kohtuvaidlustes osalevatel ettevõtjatel, kuigi need meetmed võivad põhjustada muudatusi mõnede liikmesriikide õigusaktides. Liikmesriigid võiksid neid meetmeid laiendada liikmesriikidevaheliste topeltmaksustamise vältimise lepingute kohasele piiriülese vaidluse lahendamise menetlusele.

b) Arvestades, et vastastikuse kokkuleppe menetluse läbirääkimistel ei tohiks rakendatavad erinevad lähenemisviisid intressimaksetele ja tagasimaksetele maksumaksjat negatiivselt mõjutada kuni vastastikuse kokkuleppe menetluse lõpuleviimiseni, soovitatakse liikmesriikidel kohaldada ühte järgmistest lähenemisviisidest: i) maks vabastatakse kogumiseks ja makstakse ilma intressideta tagasi või ii) maks vabastatakse kogumiseks ja makstakse intressidega tagasi või iii) iga juhtumi puhul analüüsitakse eraldi, kas intresse võetakse või need makstakse tagasi (see on võimalik vastastikuse kokkuleppe menetluse ajal).

9. Uute liikmesriikide ühinemine vahekohtukonventsiooniga

Liikmesriigid allkirjastavad ja ratifitseerivad uute liikmesriikide vahekohtukonventsiooniga ühinemise konventsiooni nii kiiresti kui võimalik ja mitte hiljem kui kahe aasta jooksul pärast nende ELiga ühinemist.

10. Lõppsätted

Selleks et tagada käesoleva tegevusjuhendi ühtlane ja tõhus kohaldamine, kutsutakse liikmesriike üles esitama komisjonile iga kahe aasta järel aruanne juhendi praktilise toimimise kohta. Nende aruannete alusel esitab komisjon aruande nõukogule ja võib teha ettepaneku käesoleva tegevusjuhendi sätete läbivaatamiseks.

(1) Reservatsioonid: Bulgaaria on seisukohal, et laenu maksumuse (st intressi) korrigeerimisest tulenev kasumi korrigeerimine kuulub vahekohtukonventsiooni reguleerimisalasse. Teiselt poolt leiab Bulgaaria, et vahekohtukonventsiooniga ei ole hõlmatud juhud, kui kasumi korrigeerimine tuleneb finantseerimismahu korrigeerimisest. Põhimõtteliselt on sellise korrigeerimise alused kehtestatud liikmesriigi siseriikliku õigusega. Erinevate siseriiklike eeskirjade kasutamine ja ettevõtete kapitalistruktuuri suhtes kohaldatavate turuväärtuse põhimõtet käsitlevate rahvusvaheliselt tunnustamata suuniste puudumine seab suuresti kahtluse alla turuväärtuse põhimõttele tuginemise laenusumma korrigeerimisest tuleneva kasumi korrigeerimise korral.

Tšehhi Vabariik ei kohalda vahekohtukonventsiooni kohast vastastikuse kokkuleppe menetlust juhtudel, mille korral kohaldatakse siseriikliku õiguse kohaseid kuritarvituste vastaseid eeskirju.

Madalmaad on seisukohal, et intressimäära korrigeerimine (laenuhinna määramine), mis põhineb turuväärtuse põhimõtet arvestaval siseriiklikul õigusnormil, kuulub vahekohtukonventsiooni reguleerimisalasse. Ollakse seisukohal, et turuväärtuse põhimõtte kohase alakapitaliseerituse lähenemisviisil põhinevad laenusumma korrigeerimised ja samuti intresside mahaarvamise korrigeerimised ning kuritarvituste vastaseid eeskirju käsitlevate turuväärtuse põhimõtet järgivate õigusnormide kohased korrigeerimised ei kuulu vahekohtukonventsiooni reguleerimisalasse. Madalmaad säilitavad oma reservatsiooni, kuni OECD esitab juhised selle kohta, kuidas kohaldada turuväärtuse põhimõtet seotud ettevõtjate alakapitaliseerituse suhtes.

Kreeka leiab, et vahekohtukonventsiooni reguleerimisalasse kuuluvad laenuintressi määra korrigeerimised. Laenusumma ja laenuga seotud kogunenud intressi mahaarvamise puhul ei peaks olema vahekohtukonventsioon kohaldatav, sest kehtivad siseriiklikust õigusest tulenevad piirangud.

Ungari leiab, et vahekohtukonventsiooni reguleerimisalasse kuuluvad üksnes sellised juhtumid, kus topeltmaksustamine tuleneb laenuintressi määra korrigeerimisest ja korrigeerimine põhineb turuväärtuse põhimõttel.

Itaalia leiab, et vahekohtukonventsiooni võib kohaldada juhul, kui topeltmaksustamine tuleneb finantstehingu hinna korrigeerimisest, mis ei ole kooskõlas turuväärtuse põhimõttega. Seevastu ei saa vahekohtukonventsiooni kohaldada selleks, et lahendada laenusummade korrigeerimisest tulenevat topeltmaksustamise küsimust või lubatud finantseerimismahtu või intressi mahaarvamist käsitlevate siseriiklike eeskirjade erinevusest tulenevat topeltmaksustamise küsimust.

Läti on seisukohal, et vahekohtukonventsiooni ei saa kasutada topeltmaksustamise puhul, mis tuleneb laenusumma korrigeerimist või intressi mahaarvamist käsitlevate üldiste, vahekohtukonventsiooni artiklis 4 sätestatud turuväärtuse põhimõtet mitte järgivate siseriiklike õigusnormide kohaldamisest.

Seetõttu leiab Läti, et vahekohtukonventsiooni reguleerimisalasse kuulub üksnes intressi mahaarvamise korrigeerimine, mis on tehtud turuväärtuse põhimõttel põhinevate siseriiklike õigusnormide kohaselt.

Poola leiab, et vahekohtukonventsioonis sätestatud menetlust võib rakendada üksnes intressi korrigeerimise korral. Samas ei peaks konventsiooni reguleerimisalasse kuuluma laenusumma korrigeerimine. Poola arvates on praktiliselt võimatu teha kindlaks, milline peaks olema kapitalistruktuur, et see oleks kooskõlas turuväärtuse põhimõttega.

Portugal leiab, et vahekohtukonventsiooni ei saa kasutada selliste topeltmaksustamise juhtumite lahendamiseks, mis on põhjustatud kas seotud ettevõtjate vahelise laenulepingu kohase laenusumma korrigeerimisest tulenevast kasumi korrigeerimisest või siseriiklike kuritarvituste vastaste meetmete kohasest intressi korrigeerimisest. Portugal nõustub siiski oma seisukoha läbi vaatama, kui rahvusvahelisel tasandil, st OECD juhiste abil on saavutatud konsensus seoses turuväärtuse põhimõtte kohaldamisega seotud ettevõtjate vaheliste võlgade suuruse suhtes (mis hõlmab alakapitaliseerituse juhtumeid).

Slovakkia on seisukohal, et turuväärtuse põhimõtet järgiva siseriikliku õigusnormi kohane intressimäära korrigeerimine peaks kuuluma vahekohtukonventsiooni reguleerimisalasse, kuid konventiooni reguleerimisalast peaks jääma välja siseriiklikes õigusnormides sätestatud kuritarvituste vastaste eeskirjade kohaldamisest tulenev kasumi korrigeerimine.

(2) Reservatsioon: Itaalia maksuadministratsiooni esindaja loeb kolmeaastase perioodi alguseks „kuupäeva, mil väljastati esimene maksuotsus või sellega võrdväärne otsus, mis kajastab siirdehinna korrigeerimist ning mis põhjustab või tõenäoliselt põhjustab topeltmaksustamist artikli 1 mõistes”, kuna olemasolevat vahekohtukonventsiooni tuleks kohaldada vaid selliste juhtumite suhtes, mille puhul on toimunud siirdehinna „korrigeerimine”.