ET Euroopa Liidu Teataja C 279/2

Kokkulepe töötajate tervise kaitse tagamiseks kristallilise ränidioksiidi ja seda sisaldavate toodete nõuetekohase käitlemise ning kasutamise kaudu

(2006/C 279/02)

Lisad on saadaval kodulehel www.nepsi.eu

(1) Kristallilist ränidioksiidi leidub looduses rikkalikult, see moodustab umbes 12 % maakoorest. Kristallilist ränidioksiidi leidub paljudes looduslikes mineraalides ja nendest valmistatud toodetes.

(2) Samas kasutatakse tööstuses intensiivselt kahte ränidioksiidi kristallilist vormi — kvartsi ja kristobaliiti. Mõlemat müüakse liivana, mis on teraline materjal või peenpulbrina, mis koosneb osakestest läbimõõduga alla 0,1 millimeetri.

(3) Kristallilist ränidioksiidi ning seda sisaldavaid materjale/tooteid/toormaterjale kasutatakse mitmetes tööstusharudes nagu, aga mitte ainult keemia, keraamika, ehitus, kosmeetika, puhastusvahendid, elektroonika, sulatus, klaas, aiandus, meelelahutus, metallurgia ja masinaehitus, kattematerjalina värvides, farmaatsiatööstuses ning filtreerimisvahendina mitmetes tööstusharudes.

(4) Euroopa Komisjoni Töökeskkonna piirnormide teaduskomitee (SCOEL) (1) on jõudnud muuhulgas järeldusele, et “respiratoorse kristallilise ränidioksiidi sissehingamise peamiseks tagajärjeks inimestele on silikoos. Eksisteerib piisav informatsioon järeldamaks, et silikoosi haigestunud inimestel on suhteliselt suurem tõenäosus haigestuda kopsuvähki (ilmselt erinevalt töötajatest, kes ei põe silikoosi, kuid puutuvad kaevandustes või keraamikatööstustes kokku ränidioksiidi tolmuga). Seega vähendab silikoosi kohapealse levimise takistamine ka vähiohtu. Kuna pole võimalik tuvastada selgeid piire silikoosi arenemiseks, vähendab igasugune kokkupuute piiramine riski haigestuda silikoosi.”

(5) Paistab olevat tõendeid respiratoorse kristallilise ränidioksiidi varieeruva tervisliku mõju kohta erinevates tööstustes.

(6) Kopsuvähi epidemioloogias on teada mitmeid kombineeruvaid faktoreid nagu suitsetamine, radoon ja polütsüklilised aromaatsed süsivesikud.

(7) Käesoleval ajal pole EL tasandil määratletud ühtseid kutsekiirituse piirmäärasid ning need on riigiti varieeruvad.

(8) Respiratoorse kristallilise ränidioksiidi käitlemine erineb mitmel moel, kaasa arvatud tema sagedane leidumine looduses, tavalistest töötajate tervisekaitse seadusandluses käsitletavatest situatsioonidest. Seetõttu on käesolev, mitmes mõttes unikaalne kokkulepe sobivaks vahendiks selle aine käsitlemisel.

(9) Osapooled toimivad kindlas usus, et antud kokkulepe panustab töökohtade säilitamisesse ning sektorite ja firmade majandusliku tuleviku kindlustamisesse.

(10) Osapooled annavad oma parima laiendamaks kokkulepet kõikidele ettevõtetele tervetes sektorites, mida nad esindavad.

(11) Käesoleva kokkuleppe osapooled toimivad kooskõlas EL Aluslepingu artiklitega 139 (1) ja (2).

Võttes arvesse eelpool toodut, sõlmivad osapooled järgneva kokkuleppe ennetuseks ja töötajate tervise kaitsmiseks kristallilise ränidioksiidi ning seda sisaldavate toodete nõuetekohase käitlemise ja kasutamise osas.

Artikkel1

eesmärgid

Käesoleva kokkuleppe eesmärkideks on

— töötajate ja teiste ametialaselt respiratoorse kristallilise ränidioksiidist materjalide/toodete/toormaterjalidega kokkupuutuvate indiviidide tervise kaitse.

— Kokkupuudete minimaliseerimine respiratoorse kristallilise ränidioksiidiga töökohal, rakendades siin toodud Häid tavasid selleks, et takistada, välistada või vähendada respiratoorse kristallilise ränidioksiidiga seotud terviseriske.

— Teadmiste parandamine respiratoorse kristallilise ränidioksiidiga kaasnevatest võimalikest terviseriskidest ning Headest tavadest.

Artikkel 2

ulatus

(1) Antud kokkulepe hõlmab kristallilise ränidioksiidi ning seda sisaldavate materjalide/toodete/toormaterjalide tootmist ja kasutamist, mis võib potentsiaalselt viia kokkupuutumisele respiratoorse kristallilise ränidioksiidiga. Asjasse puutuvate tööstusharude kirjeldused on toodud lisas 5 siin.

(2) Kokkulepe hõlmab seotud tegevusi nagu käitlemine, hoiustamine ja transport. Samuti kehtib see liikuvate töökohtade kohta. Liikuvatele töökohtadele võivad laieneda allpool toodud erireeglid.

(3) Kokkulepe on kehtiv osapooltele, tööandjatele ja töötajatele nagu on määratletud allpool toodud definitsioonis.

Artikkel 3

definitsioonid

(1) “Tööandja(d)” on eraettevõtted, keda otseselt või kaudselt esindavad antud kokkuleppe osapooled, kes esindavad tööstusi.

(2) “Töötajad” on töövõtjad, keda otseselt või kaudselt esindavad antud kokkuleppe osapooled, kes esindavad neid töötajaid, kes regulaarselt või kohati puutuvad kokku respiratoorse kristallilise ränidioksiidiga. Töötajate all mõeldakse antud kokkuleppes osalise või täieliku tööajaga ning ka tähtajalisi töötajaid, kes toimivad tööandja otsese järelevalve all (nt. töölähetuses töötajad).

(3) “Töötajate esindajad” on töötajate esindajad, kelle spetsiifiliseks vastutusalaks on töötajate turvalisus ja tervis: iga riiklikest seadustest ja/või tavadest tulenevalt valitud või määratud isik, kes esindab töölisi nende turvalisuse või tervisekaitse alaste probleemide ilmnemisel töökohas.

(4) “Osapooled” on antud kokkuleppe allkirjastajad.

(5) “Respiratoorne kristalliline ränidioksiid” on ripsmeteta hingamisteedesse jõudnud sissehingatud kristallilise ränidioksiidi osakeste fraktsioon. Respiratoorne norm, mis on mõõteriistade alustäpsuseks, on määratletud Euroopa Töökohtade Õhutingimuste standardi EN 481 §-s 5,3 — lenduvate osakeste suuruse fraktsioonu mõõtmise definitsioon.

(6) “Head tavad” on direktiivi 89/391 direktiivi 98/24 osa II põhimõtteid, mida on edasi arendatud ja piltlikustatud lisas 1 siin, võib aeg-ajalt uueneda.

(7) “Koht” on respiratoorse kristallilise ränidioksiidi esinemispaik. Hoiustamist ja transporti käsitletakse eraldiseisvate kohtadena, välja arvatud juhul kui need on seotud tootmis- või kasutuskohaga. Ka liikuvaid töökohti peetakse kohtadeks.

(8) “Mittejärgimine” on kokkuleppega sealhulgas Heade tavadega nagu defineerituna punktis (6) ülal mittearvestamine, mis toob endaga kaasa töötajate kokkupuutumise respiratoorse kristallilise ränidioksiidiga ning riski tervisele, mis oleks olnud välditav Heade tavadega arvestamisel.

(9) “Riiklikud praktikad” on kompetentsete võimude poolt välja antud või tööstuste poolt kokku lepitud juhised ja standardid, mis pole ei seadus ega regulatsioon.

Artikkel 4

põhimõtted

(1) Osapooled teevad koostööd laiendamaks teadmisi respiratoorse kristallilise ränidioksiidiga kaasnevatest mõjudest tervisele, eriti uurimistöö, järelevalve ja Heade tavade levitamise osas.

(2) Osapooled leiavad, et eksisteerib vajadus respiratoorse kristallilise ränidioksiidi tõkestamise üleeuroopalise strateegia järele. Siiski ei saa antud kokkuleppe allkirjastamisest tuleneda heakskiit kontrollimatule kokkupuutele vastavas sektoris või tegelikule kokkupuutele kogu sektoris.

(3) Osapooled leiavad, et direktiivide 89/391 ja 98/24 üldpõhimõtted töötajate tervise kaitse ja ohutuse tagamise osas kokkupuutumisel keemiliste ühenditega töökohtadel on igal juhul rakendatavad (kaasa arvatud, eriti, artikkel 4: piiritlemine ja riskide hindamine; artikkel 5: riskide vältimine; artikkel 6: spetsiifilised kaitse- ja tõkestusmeetodid; artikkel 7: tegutsemine õnnetuste, juhtumiste ja hädaolukordade puhul; artikkel 8: töötajate informeerimine ja koolitus).

(4) Osapooled leiavad, et kristalliline ränidioksiid ja seda sisaldavad materjalid/tooted/toormaterjalid on, nagu kirjeldatud lisas 5, põhilised, kasulikud ja sageli asendamatud komponendid paljudes tööstuslikes ja ametialastes tegevustes, mis panustavad tööde säilitamisele, sektorite ja firmade majandusliku tuleviku kindlustamisele ning seetõttu peab nende tootmine ja laialdane kasutamine jätkuma.

(5) Osapooled leiavad, et “Heade tavade” rakendamine, nagu kirjeldatud selle kokkuleppe lisas 1 annab märkimisväärse panuse riskide juhtimisse tõkestades, või seal, kus see ei ole hetkel võimalik, minimiseerides kokkupuuteid respiratoorse kristallilise ränidioksiidiga rakendades kohaseid tõkestamis- ja kaitsemeetmeid nagu toodud direktiivi 98/24 osas II.

(6) Antud kokkulepe ei mõjuta tööandjate ja töötajate kohustust toimida kooskõlas töötajate terviseohutust puudutava riikliku ja EL seadusandlusega.

(7) Senikaua kuni jõusolevad rahvuslikud praktikad on rangemad antud kokkuleppe nõuetest, järgivad tööandjad ja töötajad rahvuslikke praktikaid.

Artikkel 5

Head tavad

(1) Osapooled võtavad ühiselt omaks Head tavad, nagu kirjeldatud lisas 1 siin.

(2) Tööandjad ja töötajad ning töötajate esindajad panustavad koos parimal võimalikul moel Heade tavade kohapealsesse rakendamisesse maksimaalsel võimalikul määral, kaasa arvatud suhetes mittetöötajatega, kes puutuvad tööalaselt kokku kohtadega, näiteks hanketööde ettevõtjad (muutes näiteks võimalusel Head tavad osaks lepingu tingimustest).

(3) Lisa 1 on rakendatav kooskõlas protseduuriga, mis on toodud lisas 7.

(4) Tööandjad võtavad endale kohustuse korraldada perioodiliselt Heade tavade rakendamisega seotud koolitusi ning kõik asjasse puutuvad töötajad kohustuvad neil koolitustel osalema (2).

Artikkel 6

järelevalve

(1) Iga koht võtab kasutusele järelevalvesüsteemi Heade tavade rakendamiseks. Selleks otstarbeks määrab tööandja igale kohale töötaja (nt. koha projektijuhi) teostamaks järelevalvet Heade tavade rakendamise üle. See isik raporteerib nõudmisel punktis (2) määratud isikule.

(2) Tööandja määrab kooskõlas direktiivi 83/391 artikli 7 ettekirjutustega isiku, kes teostab regulaarset järelevalvet Heade tavade rakendamise või mitterakendamise üle. See isik teeb koostööd punktis (1) määratud isikuga vastavalt tema vastutusalas kehtestatud ajagraafikule/protseduurile pärast konsultatsioone firma vastava nõukoguga ning võimalusel töötajate esindajatega.

(3) Tolmu järelevalveks järgivad tööandjad vastavat tolmu järelevalve protokolli, mis on toodud lisas 2. Neid protokolle võib kohandada väiksemate kohtade spetsiifiliste vajadustega ning suure hulga väikeste kohtade puhul spetsiifilistes sektorites võib lubada kohtade juhuslikku valikut.

Artikkel 7

raporteerimine, parendamine

(1) Tööandjad ja töötajad, töötajate esindajate toetusel püüdlevad üheskoos ja pidevalt Heade tavade austamise ning rakendamise parendamise poole.

(2) Tööandjad raporteerivad rakendamisest/mitterakendamisest ning edusammudest läbi artiklis 6 (2) määratud isiku iga kahe aasta tagant alates aastast 2008 (2007. aasta andmed).

Raporti vorm töötatakse välja osapoolte koostöös kui lisa 3 sellele kokkuleppele.

(3) Osapooled lepivad kokku, et mitterakendamise olukordade arv väheneb progressiivselt tööandja kohta antud kokkuleppe vältel, välja arvatud juhul, kui on saavutatud olukord, kus edasine areng pole võimalik, millisel juhul pingutab tööandja status quo säilitamise nimel.

(4) Punktis (2) kirjeldatud raporteerimine teostatakse vastavate osapoolte poolt ühtlustatud alusel nõukogule. Siiski lisatakse ühtlustatud raportile lisana nimekiri kohtadest, kus korduvalt esineb mitterakendamist.

Artikkel 8

Nõukogu

Põhimõte

Nõukogu peamiseks eesmärgiks on olemasolevate probleemide tuvastamine ning võimalike lahenduste väljapakkumine. Nõukogu on ainus ja eksklusiivne üksus, mis tegeleb rakendamise ja kokkuleppe tõlgendamise järelevalvega.

Ülesanded

Nõukogu vaatab üle artikli 7 alusel esitatud raportid ning annab hiljemalt 30. juuniks järgneval aastal välja kokkuvõtva raporti, mis annab ülevaate rakendamisest, mitterakendamisest ja parendustest, hinnates rakendamise/mitterakendamise taset tööstussektori kohta selle põhjuseid ning annab välja sellega seotud soovitusi. Kokkuvõttev raport edastatakse osapooltele ja nende liikmetele, Euroopa Komisjonile ning töötajate tööohutuse eest vastutavatele riiklikele institutsioonidele ning märgistatakse tähisega “konfidentsiaalne äriinformatsioon”. Soovi korral avalikustatakse raporti kommenteeritud kokkuvõte. Kokkuvõtva raporti formaat on 2007. aasta juuni osas erinev, põhinedes osapoolte poolt avaldatud informatsioonil, võttes selle lühidalt kokku, rakendamise seis ja ettevalmistused esimeseks raporteerimiseks leiavad aset 2008. aastal.

Korduva mitterakendamise puhul, kui tegemist on korduva ja põhjendamatu suutmatusega viia tegevustes läbi korrektiive, otsustab Nõukogu situatsioonile rakendatavate meetmete üle.

Lisaks ülal toodud ülesannetele, on Nõukogul veel järgnevad kohustused: (a) arutelu ja lahenduste pakkumine kõikvõimalikele kokkuleppe toimimise seisukohalt olulistele probleemidele; (b) kõikide konfliktide lahendamine ning lepingu tõlgendamine kaasa arvatud ühe osapoole, tööandjate või töötajate poolt tõstatatud küsimused; (c) soovituste väljaandmine kokkuleppe võimalike muudatuste osas; (d) suhtlemine kolmandate osapooltega; ja (e) Heade tavade kasutusele võtmine kooskõlas lisaga 7.

Koosseis

Nõukogu koosneb osapoolte poolt esimest korda kokkuleppe allkirjastamise päeval neljaks aastaks määratud esindajatest, kelle arv on võrdne tööandjate ja töötajate esindajate osas. Osapooled võivad ka samaaegselt või vajadusel hiljem määrata ühe asendusliikme igasse Nõukogusse, liikme, kes võib osaleda hääleõiguseta jälgijana või asendada vajadusel Nõukogu liikmeid tagades alati järjepidevuse ja kohase ekspertiisi. Nõukogu suurus on optimaalne ning liikmete maksimaalne arv on 30 (nt.15/15), kaasa arvatud eesistuja nagu kirjeldatud artiklis 3 lisas 6. Kui mõni osapool peaks leppest tagasi tõmbuma, lahti ütlema või lakkama olemast või peaks uus osapool liituma kokkuleppega Nõukogu volituste ajal, kohandavad liikmed Nõukogu vastavalt ümber lähtudes siiski maksimaalsest liikmete arvust. Osapooled, kes pole esindatud Nõukogus liikmetena või asendusliikmetena omavad õigust pöörduda Nõukogu poole sõnavõttudega ning osaleda oma küsimuse arutamisel. Nõukogu reeglid on toodud lisas 6 siin.

Otsustusprotsess

Nõukogu eesmärgiks on otsustada konsensuslikult. Juhul kui konsensust ei saavutata võetakse otsused vastu topelt kvalifitseeritud häälteenamusega vähemalt 75 % häältest, mis on vastavalt omistatud töötajate esindajatele ja tööandjate esindajatele. Näiteks, kui Nõukogu koosneb 30 liikmest (15 töötajate ja 15 tööandja poolelt), vajatakse mõlemalt poolt 12 häält.

Sekretariaat

Sekretariaat abistab Nõukogu logistilistes küsimustes ning luuakse osapoolte poolt kokkuleppe allakirjutamise ajal.

Artikkel 9

konfidentsiaalsus

(1) Kogu suuline ja kirjalik suhtlus osapoolte ja nende liikmete vahel, mis puudutab antud kokkuleppe rakendamist, on konfidentsiaalne ning seda ei avalikustata kolmandatele osapooltele, välja arvatud juhul kui eksisteerib seadusandlusest tulenev avaldamise kohustus.

(2) Konfidentsiaalsuse klausel, millele viidatakse punktis (1) ei kehti järgnevatel juhtudel:

— kokkuvõttev raport, mis edastatakse ainult artiklis 8 (2) toodud indiviididele ja organisatsioonidele,

— raporti kommenteeritud kokkuvõte, mis avalikustatakse kolmandatele osapooltele,

— Nõukogu eesistuja ühised vajalikud kontaktid kolmandate osapooltega,

— informatsiooni vajalik levitamine osapoolte poolt nende liikmetele, keda vastav informatsioon mõjutab.

(3) Raportis nimetatud firmade andmeid võib avalikustada ainult asjasse puutuvate osapoolte liikmetele, kui Nõukogu ei otsusta artikli 8 (2) põhjal teisiti. Infot saavad isikud peavad vastama samadele konfidentsiaalsuse kohustustele kui toodud antud kokkuleppes.

(4) Punktide (1) ja (3) rikkumise korral on kahju saanud osapoolel ja/või tema liikmetel õigus pöörduda kohtusse vastavalt riiklikele tsiviilseadustele.

Artikkel10

tervise järelvalve

Arst/tööstuslik hügieenik või sellega võrdväärne sisene või väline organ, mis on määratud kohapeale, määratleb kooskõlas riiklike regulatsioonide, direktiivi 98/24 artikliga 10 ning tervise järelevalve protokolliga nagu toodud lisas 8 teostatavate arstlike uuringute ulatuse.

Artikkel 11

uurimine — andmete kogumine

Osapooled arutavad puudujääke uurimistöös ja andmetes ning esitavad soovitusi uurimistöö parandamiseks, kaasa arvatud turvalisemad tooted või protsessid, mille kasutuselevõtu tingimuseks on riskide hindamine. Samuti esitavad nad soovitusi tulevikus läbi viidavate andmekogumisprojektide osas. Varasemate uurimisprojektide nimekiri on toodud lisas 4.

Artikkel 12

kestvus — muutmine

(1) Antud kokkulepe kehtib vähemalt neli aastat ning on automaatselt uuenev järgnevaks kaheaastaseks perioodiks. Osapooled võivad kokkuleppest tagasi tõmbuda üheaastase etteteatamise korral.

(2) Antud kokkulepe muutub kehtetuks koheselt kui kõik osapooled ei ole enam vastavate tööstussektorite esindajad või kui osapoolteks jääb alla kahe osapoole, kellest üks peab esindama tööandjaid ja teine töötajaid samas tööstussektoris.

(3) Osapooled võivad kokkuleppest igal ajal eelneva etteteatamiseta tagasi tõmbuda juhul kui nende tööstussektori vastaspool lakkab olemast antud kokkuleppe osapool või ei ole enam sektori esindaja (“vastastikkus”).

(4) Juhul kui tulevikus tehakse ettepanek kristallilise ränidioksiidiga seotud EL seadusandluse kehtestamiseks, kohtuvad osapooled hindamaks ettepandud seadusandluse mõju antud kokkuleppele.

Artikkel 13

osapoolte vahetamine

(1) Antud kokkulepe on avatud allakirjutamiseks lisanduvatele osapooltele.

(2) Antud kokkulepe on siduv osapoolte seaduslikele õigusjärglastele.

Artikkel 14

muud tingimused

(1) Antud kokkulepe ei too endaga muid õigusi või kohustusi, välja arvatud siin sätestatu.

(2) Kõikvõimalikud antud kokkuleppe tõlgendamise ning rakendamisega seotud nõuded ja vaidlused kuuluvad täielikult Nõukogu pädevusse ning ei kuulu antud kokkuleppe unikaalsest iseloomust tulenevalt kohalike riiklike kohtusüsteemide jurisdiktsiooni. Kõikvõimalikud teised antud kokkuleppega seotud nõuded ja vaidlused lahendatakse kostja(te) päritoluriigi seaduste ning jurisdiktsiooni alusel vastavas kostja(te) päritoluriigi kohtus.

(3) Antud kokkulepe tõlgitakse kõikidesse ametlikesse EL keeltesse. Tõlgendamise korral on aluseks inglisekeelne versioon.

(4) Senikaua kuni eksisteerib lahknevus Heade tavade ning nendest karmimate riiklike praktikate vahel spetsiifilises jurisdiktsioonis, ei loeta kaldumist riiklike praktikate poole nagu nõutud artiklis 4 (7) mitterakendamise olukorraks artikli 3 (8) mõistes.

Artikkel 15

jõustumine

Käesolev kokkulepe jõustub kuus kuud pärast kahe esimese osapoole allakirjutamist, kellest üks esindab tööandjaid ja teine töötajaid samas tööstussektoris, eeldusel, et kokkulepe on tõlgitud kõikidesse EL ametlikesse keeltesse.

Lisa 1 [Head tavad (Heade tavade juhis)]

Lisa 2 [Tolmu järelevalve protokoll]

Lisa 3 [Raporteerimise vorm]

Lisa 4 [Uurimisprojektide nimekiri]

Lisa 5 [Tööstuste kirjeldused]

Lisa 6 [Nõukogu — Sekretariaat]

Lisa 7 [Heade tavade rakendamise protseduur]

Lisa 8 [Silikoosi alane tervise järelevalve protokoll]

Jõustunud, 25. aprill, 2006. Allakirjutanud: APFE — Euroopa klaaskiu tootjate assotsiatsioon BIBM — Betoonplokkide rahvusvaheline büroo CAEF — Euroopa sulatuskodade assotsiatsioon CEEMET — Euroopa metallurgia, masinaehituse ja tehnoloogia põhiste tööstuste tööandjate nõukogu CERAME-UNIE — Euroopa keraamikatööstused CEMBUREAU — Euroopa tsemendiassotsiatsioon EMCEF — Euroopa kaevurite, keemia- ja energiatööliste föderatsioon EMF — Euroopa metallitööliste föderatsioon EMO — Euroopa mörditööstuse organisatsioon EURIMA — Euroopa isolatsioonimaterjalide tootjate assotsiatsioon EUROMINES — Euroopa kaevandustööstuste assotsiatsioon EURO-ROC — Euroopa ja rahvusvaheline looduslike kivimite tööstuste föderatsioon ESGA — Euroopa eriotstarbelise klaasi assotsiatsioon FEVE — Euroopa konteinerklaasi föderatsioon GEPVP — Euroopa lehtklaasi tootjate föderatsioon IMA-Europe — Tööstuslike mineraalide assotsiatsioon UEPG — Euroopa agregaatide assotsiatsioon

(1) SCOEL SUM 94 lõppdokument respiratoorse kristallilise ränidioksiidi osas, juuni 2003.

(2) Vaadake direktiivi 89/391 artiklit 13.