Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 117 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse rehvide tüübikinnitust seoses veeremismüra taseme ja märja pinnaga haardumisega ja/või veeretakistusega

Hõlmab kogu kehtivat teksti kuni:

SISUKORD

EESKIRI

LISAD

1. REGULEERIMISALA

2. MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse lisaks eeskirjades nr 30 ja 54 sisalduvatele mõistetele veel järgmisi mõisteid:

2.1. „rehvitüüp” – seoses käesoleva eeskirjaga tähendab see rehvivalikut, mille kohta koostatud loetelu sisaldab rehvimõõdu tähistusi, marke ja kaubanduslikke kirjeldusi, mis ei erine selliste oluliste omaduste poolest nagu:

2.2. „Mark” ehk „kaubanduslik kirjeldus” – tootja poolt ettenähtud rehvi tähistus. Mark võib olla sama, mis tootja nimi, ning kaubanduslik kirjeldus võib kokku langeda kaubamärgiga.

2.3. „Veeremismüra tase” – liikuva rehvi ja teepinna kokkupuutel tekkiv müra.

2.4. „Rehvi klass” – üks järgmistest rühmadest:

2.5. „Representatiivne rehvimõõt” – rehvimõõt, mis on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud veeremismüra katse läbiviimiseks või 5. lisas kirjeldatud haardumiskatse läbiviimiseks märjal pinnal või 6. lisas, millega hinnatakse rehvitüübi vastavust tüübikinnituse nõuetele, või 7. lisas, kus määratakse katsemenetlus omaduste katsetamiseks lumes.

2.6. „Ajutiseks kasutuseks mõeldud varurehv” – rehv, mis erineb mis tahes sõiduki tavalistel sõidutingimustel kasutamiseks mõeldud rehvist ja on ette nähtud üksnes ajutiseks kasutamiseks piiratud sõidutingimustel.

2.7. „Võistlusrehv” – motospordivõistlustel osalevatele sõidukitele paigaldatavad rehvid, mis ei ole ette nähtud kasutamiseks maanteedel võistlusvälisel ajal.

2.8. „Tavarehv” – tavapärastes maanteeoludes kasutamiseks ettenähtud rehv.

2.9. „Tugevdatud rehv” või suurendatud kandevõimega „extra load” rehv – C1-klassi õhkrehvi struktuur, mis on projekteeritud taluma suuremat koormust suuremal rõhul kui vastavate tavapäraste rehvide puhul tavapärasel rõhul, nagu on määratletud standardis ISO 4000-1:2010 (2).

2.10. „Veorattarehv”– C2- või C3-kategooria rehv, mis on märgistatud sõnaga „TRACTION” ning mis on mõeldud paigaldamiseks sõiduki veoteljele või veotelgedele, et suurendada jõu ülekandumist erinevates tingimustes.

2.11. „Talverehv” – rehv, mille turvisemustri, turvise või konstruktsiooni eesmärk on eelkõige kindlustada lumetingimustes tavalisest rehvist paremad sõiduomadused sõiduki liikumahakkamisel, liikumise säilitamisel või peatamisel.

2.12. „Erikasutusrehv” – segakasutuseks (nii maanteel kui ka maastikul) ja muu erikasutuse jaoks ettenähtud rehv. Need rehvid on peamiselt konstrueeritud selleks, et parandada sõiduki liikumahakkamist või liikumist maastikul.

2.13. „Professionaalne maastikurehv” – eriotstarbeliste rehvide alarühma kuuluv rehv, mida kasutatakse peamiselt rasketes maastikutingimustes.

2.14. „Rehvimustri sügavus” – rehvi peasoonte sügavus.

2.14.1. „Peasooned” – laiad sooned turvisepinna keskosas, millel sõiduautode ja kergveokite puhul on sees turvise kulumismärgid.

2.15. „Poorsustegur” – pooride pinna suhe võrdluspinnal ning selle võrdluspinna pindala arvutatuna skeemilt.

2.16. „Standardne võrdlusrehv” – Ameerika Testimise ja Materjalide Ühingu (ASTM) standardi E1136-93 (2003) (suurus P195/75R14) kohaselt valmistatud, kontrollitud ja hoitud rehv.

2.17. Märjal pinnal haarduvuse mõõtmine – erimõisted

2.17.1. „Märja pinnaga haardumine” – kandidaatrehviga katsesõiduki suhteline pidurdustõhusus märjal pinnal, võrrelduna sama katsesõiduki pidurdustõhususega standardse võrdlusrehvi kasutamisel.

2.17.2. „Kandidaatrehv” – käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud tüüpi esindav representatiivne rehv.

2.17.3. „Kontrollrehv” – tavalistes tootmistingimustes valmistatud rehv, mida kasutatakse haardumistõhususe määramiseks märjal pinnal rehvimõõtude puhul, mis ei sobi sõidukile, millel on katsetatud standardset võrdlusrehvi – vt käesoleva eeskirja 5. lisa punkt 2.2.2.16.

2.17.4. „Haardetegur märjal pinnal (G)” – kandidaatrehvi ja standardse võrdlusrehvi tõhususe suhe.

2.17.5. „Pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtus” – rehvi pidurdusjõu ja vertikaaljõu suhte maksimaalne väärtus enne blokeeringut.

2.17.6. „Stabiliseerunud aeglustuse keskmine väärtus” – keskmine aeglustus, mis on välja arvutatud kahe määratletud kiirusega läbitud punkti vahelise teepikkuse põhjal.

2.17.7. „Haakeseadme kõrgus” – haagise pukseerimisseadme ühenduspunkti keskelt risti maapinnaga mõõdetud kõrgus, kui veduk ja haagis on omavahel ühendatud. Sõiduk ja haagis peavad seisma horisontaalsel teepinnal katseolekus ja olema varustatud kõnesolevas katses kasutatava(te) rehvi(de)ga.

2.18. Veeretakistusjõu mõõtmine – erimõisted

2.18.1. Veeretakistusjõud Fr

Energia kadu (või kasutatud energia) ühe läbitud teepikkusühiku kohta (3).

2.18.2. Veeretakistusjõu koefitsient Cr

Veeretakistusjõu suhe rehvile rakenduva koormusega (4).

2.18.3. Uus katserehv

Rehv, mida ei ole eelnevalt kasutatud veeremise deformeerumise katses, mis tõstab rehvi temperatuuri kõrgemale kui veeretakistuse katse puhul, ning mis ei ole kokku puutunud kõrgema temperatuuriga kui 40 °C (5) (6).

2.18.4. Labori kontrollrehv

Rehv, mida kasutab üksiklabor kontrollimaks masina käitumist ajafunktsioonina (7).

2.18.5. Rehvirõhu piiratud lisamine

Rehvirõhu lisamine nii, et lastakse survel suureneda, kui rehv pöörlemisel soojeneb.

2.18.6. Parasiitne kadu

Energia kadu (või kasutatud energia) ühiku kohta, välja arvatud rehvisisene kadu, mida saab omistada katseseadmete erinevate pöörlevatele osadele aerodünaamilisele kaole, pidades silmas hõõrdumist ja muid süstemaatilise kao allikaid, mis võivad olla seotud mõõtmisega.

2.18.7. Libisemiskatse tulemus

Parasiitse kao mõõtmine, mille puhul ratas pöörleb ilma libisemata ning samal ajal vähendatakse rehvi koormust tasemele, kus energia kadu rehvi sees on praktiliselt null.

2.18.8. Inerts või inertsimoment

Pöörlevale kehale rakendatav pöördemoment seoses selle keha pöördkiirendusega (8).

2.18.9. Mõõtmise korratavus σm

Masina võime mõõta veeretakistust (9).

3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

kindlaks määratud rehvimõõtude puhul rehvide sõiduomadusi mõjutavate peamiste omaduste (s.t veeremismüra tase, märja pinnaga haardumine, veeretakistus ja haardumine lumes), sh turvisemustri üksikasjalik kirjeldus. Selliseid üksikasju võib esitada kirjeldustena, millele on lisatud tehnilised andmed, joonised, fotod või kompuutertomograafia, ning need peavad olema piisavad, et tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus saaks kindlaks teha, kas peamiste omaduste edaspidine muutmine võib rehvi sõiduomadusi kahjulikult mõjutada. Rehvi konstruktsiooni väikeste muudatuste mõju rehvi sõiduomadustele ilmneb ja määratakse kindlaks toodangu nõuetele vastavuse kontrollimise käigus;

4. MÄRGISED

5. TÜÜBIKINNITUS

Need järelliited peavad asuma tüübikinnitusnumbrist paremal või all, kui need moodustavad osa esialgsest tüübikinnitusest.

6. SPETSIFIKATSIOONID

6.1. Käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud meetodi abil mõõdetud veeremismüra taseme piirväärtused.

6.1.1. C1-klassi rehvide puhul ei tohi veeremismüra tase ületada allpool esitatud väärtusi. Väärtused osutavad nimilaiusele, nagu on märgitud eeskirja nr 30 punktis 2.17.1.1.

6.1.2. C2-klassi rehvidel ei tohi veeremismüra tase ületada allpool vastavatele kasutusliikidele (vt punkt 2.1) ette nähtud väärtusi:

6.1.3. C3-klassi rehvidel ei tohi veeremismüra tase ületada allpool vastavatele kasutusliikidele (vt punkt 2.1) ette nähtud väärtusi:

6.2. Haardetõhusus märjal pinnal määratakse kindlaks menetluse abil, mille käigus võrreldakse pidurdusjõu koefitsiendi tippväärtust või stabiliseerunud aeglustuse keskmist väärtust standardse võrdlusrehviga saadud tulemustega. Suhtelist tõhusust tähistatakse haardeteguriga märjal pinnal (G).

6.2.1. C1-klassi rehvide puhul, mida on katsetatud ühe käesoleva eeskirja 5. lisas määratletud menetluse kohaselt, peab rehv vastama järgmistele nõuetele:

6.3. Käesoleva eeskirja 6. lisas kirjeldatud meetodi abil mõõdetud veeretakistuse piirväärtused.

6.3.1. Veeretakistuskoefitsiendi piirväärtused 1. etapis ei tohi ületada järgmist (väärtus N/kN on võrdne väärtusega kg/tonn):

6.3.2. Veeretakistuskoefitsiendi piirväärtused 2. etapis ei tohi ületada järgmist (väärtus N/kN on võrdne väärtusega kg/tonn):

6.4. Et kuuluda klassi „talverehv”, peab rehv vastama nõuetele, mis põhinevad järgmistel katsemeetoditel:

Suhtelist tõhusust tähistatakse lumeteguriga.

6.4.1 Omadused lumes

6.4.1.1. C1- ja C2-klassi rehvid

Minimaalsed lumeteguri väärtused, mis on arvutatu 7. lisas esitatud menetlusega ning võrreldud standardse võrdlusrehviga, on järgmised.

6.5. Et kuuluda klassi „veorattarehv”, peab rehv vastama vähemalt ühele tingimustest, mis on esitatud punktis 6.5.1.

6.5.1. Rehvil peab olema turvisemuster vähemalt kahe ringikujulise ribiga, millest igaüks peab koosnema vähemalt 30st plokilaadsest elemendist, mida eraldavad sooned ja/või mustrielemendid, mille sügavus on vähemalt pool turvisemustri sügavusest. Alternatiivvõimalus kasutada füüsilist katsetust kehtib ainult hilisemas etapis, pärast seda, kui eeskirjale on tehtud järjekordne muudatus, milles viidatakse asjakohastele katsemeetoditele ja piirnormidele.

6.6. Et kuuluda klassi „eriotstarbelised rehvid”, peab rehvil olema plokkidest turvisemuster, kus plokid on suuremad ja laiemalt asetatud kui tavarehvidel ning neil peavad olema järgmised omadused:

6.7. Et kuuluda klassi „professionaalsed maastikurehvid”, peavad rehvil olema järgmised omadused:

7. ÕHKREHVITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

8. TOODANGUVASTAVUS NÕUETELE

Toodangu nõuetele vastavuse kontrollimenetlused peavad olema kooskõlas kokkuleppe 2. liite (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätetega, vastates järgmistele nõuetele:

9. KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

10. TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud õhkrehvitüübi tootmise, peab ta sellest teatama talle tüübikinnituse väljastanud asutusele. Kõnealuse teabe saamise korral peab asutus edastama selle teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11. TÜÜBIKINNITUSKATSETE LÄBIVIIMISE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osapooled peavad teatama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid; kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata muudes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise või tüübikinnituse laiendamise või sellest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

12. ÜLEMINEKUSÄTTED

(1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) TRANS/WP.29/78/Rev.2 punktis 2.

(2) C1-klassi rehvid on standardi ISO 4000-1:2010 kohaselt sõiduautorehvid.

(3) Veeretakistusjõu mõõtmisel kasutatakse tavaliselt rahvusvahelist (SI) mõõtühikut njuutonmeeter meetri kohta, mis on võrdne hõõrdejõuga njuutonites.

(4) Veeretakistusjõudu väljendatakse njuutonites ning koormust kilonjuutonites. Veeretakistusjõu koefitsient on dimensioonita.

(5) Uue katserehvi mõistet on vaja selleks, et vähendada andmete varieerumist ja dispersiooni, mis tulenevad rehvi vananemisest.

(6) Aktsepteeritud katsemenetlust on lubatud korrata.

(7) Masina käitumise näiteks on nihe.

(8) Pöörlev keha võib olla nt rehv või masina trummel.

(9) Mõõtmise korratavus σm saadakse hinnanguliselt, viies ühelainsal rehvil n korda (n ≥ 3) läbi kogu käesoleva eeskirja 6. lisa punktis 4 kirjeldatud mõõtmismenetluse, järgmiselt:

kus:

(10) Mõningad märgistused võivad olla eraldi täpsustatud eeskirjades 30 või 54.

(11) Minimaalne märgistuse kõrgus Vaadake eeskirja 54 3. lisa mõõdet C.

(12) 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2).

(13) Piirväärtus kehtib ka ainult M+S märgistusega rehvide puhul.

(14) Piirväärtus kehtib ka ainult M+S märgistusega rehvide puhul.

(15) See katsemenetlus on praegu väljatöötamisel.

(16) Vt käesoleva eeskirja 7. lisa punkti 3.

(17) Vt käesoleva eeskirja 7. lisa punkti 2.

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDISED

1. liide TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS (Vt käesoleva eeskirja punkt 5.4) Eeskirja nr 117 kohane tüübikinnitusnumber Näidis 1 Õhkrehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 117 kohaselt (märgistatud üksnes sümboliga „S2” (veeremismüra 2. etapp)) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 0212345. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (02) näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas käesoleva eeskirja 02-seeria muudatustega. Näidis 2 Õhkrehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 117 kohaselt (märgistatud sümboliga „S1” (veeremismüra 1. etapp)) või „W” (märja pinnaga haardumine) ja „R1” (veeretakistus 1. etapp) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 0212345. Tüübikinnitus on antud tüübile S1WR1. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (02) näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas käesoleva eeskirja 02-seeria muudatustega.

2. liide TÜÜBIKINNITUS EESKIRJA nr 117 KOHASELT, MIS ÜHTIB EESKIRJA nr 30 VÕI 54 KOHASE TÜÜBIKINNITUSEGA (1) Näidis 1 Õhkrehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 117 kohaselt (märgistatud sümboliga „S2” (veeremismüra 2. etapp)) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 0212345 ning eeskirja nr 30 kohaselt tüübikinnitusnumbrit 0236378. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (02) näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas 02-seeria muudatustega ning eeskiri nr 30 sisaldab ka 02-seeria muudatusi. Näidis 2 Õhkrehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 117 kohaselt (märgistatud sümboliga „S2WR2” (veeremismüra 2. etapp, haardevõime märjal pinnal ja veeretakistus 2. etapp)) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 0212345 ning eeskirja nr 30 kohaselt tüübikinnitusnumbrit 0236378. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (02) näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas 02-seeria muudatustega ning eeskiri nr 30 sisaldab ka 02-seeria muudatusi. Näidis 3 Õhkrehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 117 ja 02-seeria muudatuste kohaselt ja kannab tüübikinnitusnumbrit 0212345 (märgistatud sümboliga „S2”) ja eeskirja nr 54 kohaselt. Tüübikinnitus on antud seoses veeremismüraga 2. etapis (S2). Eeskirja nr 117 tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (02) koos sümboliga „S2” näitavad, et esimene tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 117, mis sisaldas 02-seeria muudatusi. Eeskirja nr 54 tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (00) näitavad, et eeskiri oli oma esialgses redaktsioonis. Näidis 4 Õhkrehvile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 117 ja 02-seeria muudatuste kohaselt ja kannab tüübikinnitusnumbrit 0212345 (märgistatud sümboliga „S2 R2”) ja eeskirja nr 54 kohaselt. Tüübikinnitus on antud seoses veeremismüraga 2. etapis (S2) ning veeretakistusega 2. etapis. Eeskirja nr 117 tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (02) koos sümboliga „S2R2” näitavad, et esimene tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 117, mis sisaldas 02-seeria muudatusi. Eeskirja nr 54 tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (00) näitavad, et eeskiri oli oma esialgses redaktsioonis.

3. liide EESKIRJADE nr 117, 30 VÕI 54 KOHASELT VÄLJASTATUD ÜHISTÜÜBIKINNITUSTE LAIENDUSED (2) Näidis 1 Eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on algselt kinnitatud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 30 ja 02-seeria muudatustele ning kannab tüübikinnitusnumbrit 0236378. See on ka märgistatud tähisega „+ 02S1” (veeremismüra 1. etapp), mis näitab, et tüübikinnitust on laiendatud vastavalt eeskirjale nr 117 (02-seeria muudatused). Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (02) näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 30 (02-seeria muudatused). Liitmismärk (+) näitab, et esimene tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 30 ja seda on laiendatud, nii et nüüd hõlmab see ka eeskirja nr 117 (02-seeria muudatused) kohaseid tüübikinnitusi seoses veeremismüraga 1. etapis. Näidis 2 Eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on algselt kinnitatud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 30 ja 02-seeria muudatustele ning kannab tüübikinnitusnumbrit 0236378. See näitab, et tüübikinnitusmärk on S1 (veeremismüra 1. etapp), W (haardevõime märjal pinnal) ja R2 (veeretakistus, 2, etapp). „S1WR2” (02) ees näitab, et selle tüübikinnitust on laiendatud eeskirja nr 117 kohaselt, mis sisaldas 02-seeria muudatusi. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (02) näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 30 (02-seeria muudatused). Liitmismärk (+) näitab, et esimene tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 30 ja seda on laiendatud, nii et nüüd hõlmab see ka eeskirja nr 117 kohaseid tüübikinnitusi (02-seeria muudatused).

4. liide EESKIRJA nr 117 KOHASELT VÄLJASTATUD ÜHISTÜÜBIKINNITUSTE LAIENDUSED (3) Näidis 1 Eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on algselt kinnitatud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 117 ja 02-seeria muudatustele ning kannab tüübikinnitusnumbrit 0212345. Tüübikinnitus on antud tüübile W (haarduvus märjal pinnal). Märge S2R2, millele eelneb +, näitab, et tüübikinnitust on laiendatud eeskirja nr 117 kohaselt seoses veeremismüraga 2. etapis ja veeretakistusega 2. etapis, mis põhinevad eraldi tüübikinnitusel. Näidis 2 Eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on algselt kinnitatud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 117 ja 02-seeria muudatustele ning kannab tüübikinnitusnumbrit 0212345. See näitab, et tüübikinnitus on antud „S1” (veeremismüra 1. etapp) ja „W” (märja pinnaga haardumine) alusel. Märge R1, millele eelneb +,näitab, et tüübikinnitust on laiendatud eeskirja nr 117 kohaselt seoses veeretakistusega 1. etapis, mis põhineb eraldi tüübikinnitusel. Näidis 3 Eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane rehv on algselt kinnitatud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 117 ja 01-seeria muudatustele ning kannab tüübikinnitusnumbrit 0167890. See näitab, et tüübikinnitus on antud „S” (veeremismüra 1. etapp) ja „W” (märja pinnaga haardumine) alusel. Märge 02R1, millele eelneb +, näitab, et tüübikinnitust on laiendatud eeskirja nr 117 02-seeria muudatuste kohaselt seoses veeretakistusega 1. etapis, mis põhineb eraldi tüübikinnitusel.

(1) Vastavalt eeskirjale nr 117 antud tüübikinnitused rehvidele, mis kuuluvad praegu eeskirja nr 54 reguleerimisalasse, ei hõlma märja pinnaga haardumist käsitlevaid nõudeid.

(2) Vastavalt eeskirjale nr 117 antud tüübikinnitused rehvidele, mis kuuluvad praegu eeskirja nr 54 reguleerimisalasse, ei hõlma märja pinnaga haardumist käsitlevaid nõudeid.

(3) Vastavalt eeskirjale nr 117 antud tüübikinnitused rehvidele, mis kuuluvad praegu eeskirja nr 54 reguleerimisalasse, ei hõlma märja pinnaga haardumist käsitlevaid nõudeid.