T/ESM  2012 -LT/et 1  
 
EUROOPA  STABIILSUSMEHHANISMI  
ASUTAMISLEPING  SÕLMITUD JÄRGMISTE RIIKIDE VAHEL:  
BELGIA KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK,  
EESTI VABARIIK, IIRIMAA, KREEKA VABARIIK,   
HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK,  
ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK,  LÄTI VABARIIK , 
LEEDU VABARIIK , LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MALTA,  
MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK,  
PORTUGALI VABARIIK, SLOVEENIA VABARIIK,   
SLOVAKI VABARIIK  JA SOOME VABARIIK  
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 2 LEPINGUOSALISED , Belgia Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirima a, Kreeka 
Vabariik, Hispaania Vabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti 
Vabariik, Leedu Vabariik  ,Luksemburgi Suurhertsogiriik, Malta, Madalmaade Kuningriik, Austria 
Vabariik, Portugali Vabariik, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vab ariik ja Soome Vabariik („euroala 
liikmesriigid” või „ESMi liikmed”);  
 
OLLES  KOHUSTUNUD  tagama euroala finantsstabiilsuse;  
 
MEENUTADES  25. märtsil 2011. aastal vastu võetud Euroopa Ülemkogu järeldusi Euroopa 
stabiilsusmehhanismi loomise kohta  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 3 NING  ARVEST ADES  JÄRGMIST:  
 
(1) Euroopa Ülemkogu leppis 17. detsembril 2010 kokku, et euroala liikmesriigid peaksid looma 
alalise stabiilsusmehhanismi.  Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) hakkab täitma Euroopa 
Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) ja Euroopa finantsstabiilsus mehhanismi (EFSM) praeguseid 
ülesandeid, andes vajaduse korral euroala liikmesriikidele finants abi.  
 
(2) Euroopa Ülemkogu võttis 25. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/199/EL, millega muudetakse 
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 136 seoses stabiilsusme hhanismiga liikmesriikide 
jaoks, mille rahaühik on euro1, lisades artiklile 136 järgmise lõike:  „Liikmesriigid, mille 
rahaühik on euro, võivad luua stabiilsusmehhanismi, mis võetakse kasutusele, kui see on kogu 
euroala stabiilsuse tagamiseks hädavajalik.  Mehhanismi alusel mis tahes vajaliku finantsabi 
andmine toimub rangetel tingimustel.”   
 
(3) Finants abi tulemuslikkuse suurendamiseks ja finantskriisi leviku vältimiseks leppisid nende 
liikmesriikide riigipead või valitsusjuhid, mille rahaühik on euro, 21. j uulil 2011 kokku 
„[ESMi] paindlikkuse suurendamises asjakohastel tingimustel”.  
                                                 
1 ELT L 91, 6.4.2011, lk 1.  
 
T/ESM  2012 -LT/et 4 (4) Euroala stabiilsust ohustava usalduskriisi vältimiseks tuleks esmajoones rangelt järgida 
Euroopa Liidu raamistikku, integreeritud makromajanduslikku järelevalvet, eelkõige 
stabiilsuse ja kasvu pakti, makromajanduslike tasakaalustamatuste raamistikku ja Euroopa 
Liidu majandusjuhtimise eeskirju.   
 
(5) Nende liikmesriikide riigipead või valitsusjuhid, mille rahaühik on euro, leppisid 
9. detsembril 2011. aastal kokku liikuda tug evama majandusliidu suunas, mis hõlmaks  uue 
fiskaalkokkuleppe ja tugevama majanduspoliitika koordineerimise rakendamist uue 
rahvusvahelise lepingu  abil (majandus - ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise 
leping  - SKJL ). SKJL aitab arendada ti hedamat kooskõlastamist  euroalas , et tagada riigi 
rahanduse kestev, usaldusväärne ja tugev juhtimine, ning käsitleb  seega üh te põhilis t 
rahandusliku ebastabiilsuse  allika t. Käesolev leping ja SKJL täiendavad teineteist tõhustades 
eelarvepoliitilis t vastutu st ja solidaarsus t majandus - ja rahaliidus. Lepitakse kokku, et alates 
1. märtsist 2013 sõltub ESMi raames  algatatud uute programmide alusel  finantsabi andmine 
sellest, kas asjaomane ESMi liige on ratifitseerinud SKJLi , ning pärast SKJLi artikli 3 lõikes 
2 osutatud üleminekuperioodi möödumist sellest, kas  nimetatud artiklis esitatud tingimus ed 
on täidetud . 
 
T/ESM  2012 -LT/et 5 (6) Võttes arvesse euroala sisest  tihedat omavahelist seotust, võib tõsine oht nende liikmesriikide 
finantsstabiilsusele, mille rahaühik on euro, seada o htu kogu euroala finantsstabiilsuse. 
Seepärast võib ESM anda stabiilsustoetust rangetel tingimustel, mis on asjakohased 
asjaomase finants abi andmise vahendi puhul, kui see on hädavajalik kogu euroala ja selle 
liikmesriikide finantsstabiilsuse tagamiseks. ESMi esialgne maksimaalne laenum aht on 
500 000 miljonit eurot  ning see hõlma b allesolevat EFSFi stabii lsustoetust . ESMi ja EFSFi 
antavate laenude  maksimaalne  kogumaht vaadatakse läbi enne käesoleva lepingu jõustumist. 
Kui see on asjakohane, võib ESMi juhata jate nõukogu seda käesoleva lepingu jõustumisel 
kooskõlas artikliga 10 suurendada.  
 
(7) Kõik euroala liikmesriigid saavad ESMi liikmeteks.  Euroalaga ühinemise tulemusel peaks 
Euroopa Liidu liikmesriigist saama ESMi liige, kellel on kõik samad õigused ja ko hustused 
nagu lepinguosalistel.  
 
(8) ESM teeb stabiilsustoetuse andmisel väga tihedat koostööd Rahvusvahelise Valuutafondiga 
(„IMF”).  Üritatakse saavutada IMFi aktiivne osalus nii tehnilisel kui ka finantstasandil.  
ESMilt finants abi taotlev euroala liikmes riik peaks võimaluse korral esitama samalaadse 
taotluse ka IMFile.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 6 (9) Euroopa Liidu liikmesriigid, kelle rahaühik ei ole euro („euroalasse mittekuuluvad 
liikmesriigid ”), kes konkreetsetel juhtudel osalevad koos ESMiga stabiilsustoetuse andmisel 
euroalas se kuuluvatele liikmesriikidele, kutsutakse osalema vaatlejatena ESMi koosolekutel, 
kui arutatakse kõnealuse stabiilsustoetuse ja selle kontrollimisega seotud küsimusi.  Neil on 
aegsasti juurdepääs kogu teabele ning nendega konsulteeritakse nõuetekohaselt.  
 
(10) Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajad lubasid 20. juunil 2011 käesoleva lepingu 
osalistel taotleda Euroopa Komisjonilt ja Euroopa Keskpangalt („EKP”) teatud käesoleva 
lepinguga ettenähtud ülesannete täitmist.   
 
(11) Euro rühm  märkis oma 28 . novembri 2010. aasta avalduses, et euroala kõigi uute 
riigivõlakirjade tingimustesse lisatakse (nii, et säilib turu likviidsus) standardsed ja ühtsed 
ühise tegutsemise klauslid.  Majandus - ja rahanduskomitee määras vastavalt Euroopa 
Ülemkogu 25. märtsi 20 11. aasta nõudele kindlaks euroala valitsemissektori väärtpaberitesse 
ühise tegutsemise klausli lisamise üksikasjalik u juriidili se kor ra. 
 
(12) Erakorralistel juhtudel kaalutakse k ooskõlas IMFi tavadega asjakohast ja proportsionaalset 
erasektori osalemist  neil juhtudel , kui stabiilsustoetust antakse makromajandusliku 
kohandamisprogrammi  tingimus el.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 7 (13) Sarnaselt IMFga annab ESM oma liikmele stabiilsustoetust, kui kõnealuse liikme tavapärane 
juurdepääs turupõhisele rahastamisele on häiritud või on oht, e t see võib aset leida.  Seda 
kaaludes on riigipead või valitsusjuhid teatanud, et ESMi  laenudel  on sarnaselt IMFi  omade ga 
eelisvõlausaldaja staatus, nõustudes samas, et IMFi eelisvõlausaldaja staatus kaalub üle ESMi 
oma.  See staatus hakkab kehtima käesoleva  lepingu jõustumise kuupäeval . Juhul, kui ESMi 
finants abi andmine ESMi laenuna järgneb Euroopa finants abi programmile, mis on olemas 
juba käesoleva lepingu allkirjastamisel, on ESMil sama järjekoht, kui teistel ESMi liikme 
laenudel ja kohustustel, välja ar vatud IMFi laenud.  
 
(14) Euroala liikmesriigid toetavad seda, et ESMi võlausaldaja staatus on võrdne teiste riikide 
staatusega, kes ESMi koordineerimisel annavad kahepoolselt laenu.  
 
(15) Makromajandusliku kohandamisprogrammi tingimusel liikmesriikidele an tava ESMi laenu 
tingimused, sealhulgas käesoleva lepingu artiklis 40 osutatud tingimused, katavad ESMi 
rahastamise ja tegevusega seotud kulusid ning peaksid vastama EFSFi, Iirimaa ja  Central 
Bank of Irelandi  ning EFSFi, Portugali Vabariigi ja Banco de Port ugali vahel allakirjutatud 
rahalise abi süsteemi lepingute  laenutingimuste le.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 8 (16) Lepinguosaliste vahelised või lepinguosaliste ja ESMi vahelised vaidlused käesoleva lepingu 
tõlgendamise või kohaldamise üle antakse lahendamiseks Euroopa Kohtusse kooskõ las 
Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping ”) artikliga 273.   
 
(17) Euroopa Komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu teostavad programmijärgset järelevalvet ELi 
toimimise lepingu artiklites 121 ja 136 sätestatud raames,  
 
ON KOKKU  LEPPINUD  JÄRGMISES :  
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 9 1. PEAT ÜKK  
 
LIIKMED  JA EESMÄRK  
 
 
ARTIKKEL 1  
 
Asutamine ja liikmed  
 
1. Käesoleva lepinguga asutavad lepinguosalised omavahel rahvusvahelise finantseerimisasutuse 
nimega Euroopa stabiilsusmehhanism („ESM”).   
 
2. Lepinguosalised on ESMi liikmed.  
 
 
ARTI KKEL 2  
 
Uued liikmed  
 
1. ESMi liikmeks võivad saada ka teised Euroopa Liidu liikmesriigid pärast seda, kui on 
jõustunud ELi toimimise lepingu artikli 140 lõike 2 kohane Euroopa Liidu Nõukogu otsus, millega 
tunnistatakse kehtetuks nende suhtes seoses euro k asutuselevõtmisega kehtestatud erand.    
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 10 2. Uued ESMi liikmed võetakse vastu samadel tingimustel nagu olemasolevad ESMi liikmed, 
vastavalt artiklile 44. 
 
3. Uus liige, kes ühineb ESMiga pärast selle asutamist, saab ESMi aktsiaid kapitali sissemakse 
eest, mis arvutatakse vastavalt artiklis 11 sätestatud märkimise alusele.  
 
 
ARTIKKEL 3  
 
Eesmärk  
 
ESMi eesmärk on mobiliseerida vahendeid ja anda rangetel tingimustel, mis on asjakohased 
asjaomase finants abi andmise vahendi puhul, stabiilsustoetust ESMi liikmetel e, kes on tõsistes 
rahalistes raskustes või kellel on oht sellistesse raskustesse sattuda, kui see on hädavajalik kogu 
euroala ja selle liikmesriikide finantsstabiilsuse tagamiseks.  Sellega seoses on ESMil õigus kaasata 
vahendeid, andes välja finantsinstru mente või sõlmides ESMi liikmetega, finantseerimisasutustega 
või kolmandate isikutega rahalisi või muid kokkuleppeid või tehinguid.   
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 11 2. PEATÜKK   
 
JUHTIMINE  
 
 
ARTIKKEL 4  
 
Struktuur ja hääletamiskord  
 
1. ESMil on juhatajate nõukogu ja direktorite nõukogu,  samuti tegevdirektor ja teised vajalikuks 
peetavad töötajad.   
 
2. Juhatajate nõukogu ja direktorite nõukogu otsused võetakse vastu vastastikusel kokkuleppel, 
kvalifitseeritud või lihthäälteenamusega, nagu on sätestatud käesolevas lepingus.  Kõigi otsuste 
puhul peab kohal olema 2/3 hääleõiguslikest liikmetest, kellele kuulub kokku vähemalt 2/3 
hääleõigusest.   
 
3. Otsuse vastuvõtmiseks vastastikusel kokkuleppel on vaja hääletamisel osalevate liikmete 
ühehäälset heakskiitu.  Hääletamisest hoidumine ei takista v astastikusel kokkuleppel tehtavate 
otsuste vastuvõtmist.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 12 4. Erandina lõikest 3 kasuta takse  hääletamiseks kiirmenetlust, kui komisjon ja EKP on mõlemad 
seisukohal, et artiklites 13 kuni 18 määratletud finants abi andmiseks või rakendamiseks vajaliku 
otsus e kiirkorras vastu võtmata jätmine ohustaks olulisel määral euroala majanduslikku ja 
finants ilist jätkusuutlikust . Kõnealuse kiirmenetluse raames vastastikusel kokkuleppel otsuse 
vastuvõtmiseks juhatajate nõukogu poolt (nagu on osutatud artikli 5 lõike 6 p unktides f ja g ) ja 
direktorite nõukogu poolt, on vaja kvalifitseeritud häälteenamust, milleks on 85 % antud häältest.  
 
Kui kasutatakse esimeses lõigus osutatud kiirmenetlust, tehakse hädaabi reservfondi ülekanne 
reservfondist ja/või sissemakstud kapitalis t, et tekitada sihtotstarbeline puhver riskide 
maandamiseks, mis tekivad nimetatud kiirmenetluse alusel finantsabi andmisest. Juhatajate 
nõukogu võib otsustada hädaabi reservfondi lõpetada ning kanda selle vahendid tagasi reservfondi 
ja/või sissemakstud ka pitali hulka.  
 
5. Otsuse vastuvõtmiseks kvalifitseeritud häälteenamusega on vaja 80  % antud häältest.   
 
6. Otsuse vastuvõtmiseks lihthäälteenamusega on vaja häälteenamust.  
 
7. ESMi iga liikme hääleõigus, mida tema määratud isik või selle esindaja kasutab juhatajate 
nõukogus või direktorite nõukogus, vastab ESMi lubatud aktsiakapitalis liikmele eraldatud aktsiate 
arvule, mis on sätestatud II lisas.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 13 8. Kui ESMi liige ei tasu maksmisele kuuluvat summat seoses artiklite 8, 9 ja 10 kohaselt 
sissemakstavate a ktsiate või sissenõutava kapitaliga seotud kohustustega või seoses artiklite 1 6 või 
17 kohase finants abi tagasimaksmisega seotud kohustusega, ei saa asjaomane ESMi liige kasutada 
oma hääleõigust seni, kuni on kõnealuse summa tasunud.  Häälte jaotus arvutata kse vastavalt ümber.   
 
 
ARTIKKEL 5  
 
Juhatajate nõukogu  
 
1. ESMi iga liige nimetab juhatajate nõukogu liikme ja asendusliikme.  Sellised nimetamised 
võib igal ajal tühistada.  Juhatajate nõukogu liige on rahandusvaldkonna eest vastutav ESMi liikme 
valitsuse liige. Juhatajate nõukogu asendusliikmel on täielik õigus tegutseda juhatajate nõukogu 
liikme puudumise korral tema nimel.  
 
2. Juhatajate nõukogu kas otsustab, et teda juhib Eurorühma esimees, nagu on osutatud ELi 
toimimise lepingule lisatud protokollis nr 14 Eurorühma kohta, või valib oma liikmete hulgast 
esimehe ja aseesimehe, kelle ametiaeg on kaks aastat.  Esimehe ja aseesimehe võib ametisse tagasi 
valida.  Uued valimised korraldatakse viivitamata, kui ametikoha pidaja ei täida enam juhata jate 
nõukogu liik meks nimetamiseks vajalikke funktsioone.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 14 3. Majandus - ja rahandusküsimuste eest vastutav Euroopa Komisjoni liige ning EKP president, 
samuti Eurorühma esimees (kui ta ei ole esimees või juhatajate nõukogu liige), võivad osaleda 
juhatajate koosolekutel vaa tlejana.   
 
4. Euroalasse mittekuuluvate selliste liikmesriikide esindajad, kes konkreetsetel juhtudel 
osalevad koos ESMiga stabiilsustoetuse andmisel euroalasse kuuluvale liikmesriigile, kutsutakse 
samuti osalema vaatlejatena juhatajate nõukogu koosolekute l, kui arutatakse kõnealuse 
stabiilsustoetuse ja selle kontrollimisega seotud küsimusi.  
 
5. Muud isikud, sealhulgas asutuste või organisatsioonide (nt IMF) esindajad, võidakse 
konkreetsetel juhtudel kutsuda osalema juhatajate nõukogu koosolekutel vaatlejan a.  
 
6. Juhatajate nõukogu võtab vastastikusel kokkuleppel vastu järgmised otsused:  
 
a) hädaabi reservfondi lõpetamine ja selle vahendite kandmine tagasi reservfondi ja/või 
sissemakstud kapitali hulka kooskõlas artikli 4 lõikega 4;  
 
b) uute aktsiate väljaa ndmine muudel tingimustel kui nimiväärtusega vastavalt artikli 8 lõikele 2;  
 
c) kapitali sissenõudmine vastavalt artikli 9 lõikele 1;   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 15 d) lubatud aktsiakapitali muutmine ja ESMi maksimaalse laenumahu korrigeerimine vastavalt 
artikli 10 lõikele 1;   
 
e) EKP kapitali märkimise aluse võimaliku ajakohastamise arvessevõtmine vastavalt artikli 11 
lõikele 3 ning I lisa muutmine vastavalt artikli 11 lõikele 6;  
 
f) ESMi stabiilsustoetuse andmine, sealhulgas artikli 13 lõikes 3 osutatud vastastikuse 
mõistmise memora ndumis sätestatud majanduspoliitilised tingimused, ning võimalike 
vahendite ja finants - ja muude tingimuste kehtestamine vastavalt artiklitele 12 kuni 1 8;  
 
g) Euroopa Komisjonile antavad volitused leppida koostöös EKPga kokku iga finants abi 
andmisega seot ud majanduspoliitilised tingimused vastavalt artikli 13 lõikele 3;  
 
h) finants abi hinnastamispõhimõtete ja -suuniste muutmine vastavalt artiklile 20; 
 
i) ESMi kasutada olevate finants abi andmise vahendite loetelu muutmine vastavalt artiklile 1 9; 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 16 j) EFSFi  raames antud toetuse ESMile ülekandmise korra kehtestamine vastavalt artiklile 40; 
 
k) artikli 44 kohase ESMiga ühinemise taotluse heakskiitmine;  
 
l) muudatused, mis tuleb uute liikmete ühinemise otsesel tulemusel teha käesolevas lepingus, 
sealhulgas muud atused kapitali jaotuses ESMi liikmete vahel ning sellise jaotuse arvutamine, 
mis otseselt tuleneb uute liikmete ühinemisest ESMiga vastavalt artiklile 44, ning  
 
m) käesolevas artiklis loetletud ülesannete delegeerimine direktorite nõukogule.   
 
7. Juhataja te nõukogu võtab kvalifitseeritud häälteenamusega vastu järgmised otsused:   
 
a) koostada vastavalt artiklile 44 uue liikme ESMiga ühinemise tehnilised tingimused;  
 
b) kas valida enda juhiks Euro rühma  esimees või valida vastavalt lõikele 2 kvalifitseeritud 
häälteenamusega juhatajate nõukogu esimees ja aseesimees;  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 17 c) koostada vastavalt lõikele 9 ESMi muud õigusaktid ning juhatajate nõukogu ja direktorite 
nõukogu kodukord (sealhulgas õigus luua komiteesid ja allorganeid);  
 
d) määrata vastavalt artikli 6 lõik ele 8 kindlaks sellised tegevused, mis ei ole kooskõlas 
direktorite nõukogu liikme või asendusliikme ametikohustustega;  
 
e) nimetada vastavalt artiklile 7 ametisse tegevdirektor või lõpetada tema ametiaeg;    
 
f) koguda muid vahendeid vastavalt artiklile 2 4; 
 
g) võtta meetmeid ESMi liikme võla kompenseerimiseks vastavalt artikli 2 5 lõigetele 2 ja 3;  
 
h) kiita vastavalt artikli 2 7 lõikele 1 heaks ESMi raamatupidamise aastaaruanne;  
 
i) nimetada vastavalt artikli 30 lõikele 1 auditikomisjoni liikmed;  
 
j) kiita vastavalt artiklile 2 9 heaks välisaudiitorid;  
 
k) loobuda juhatajate nõukogu esimehe, liikme ja asendusliikme, direktorite nõukogu liikme ja 
asendusliikme või tegevdirektori immuniteedist vastavalt artikli 3 5 lõikele 2;   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 18 l) määrata vastavalt artikli 3 6 lõikele 5 kindlaks ESMi töötajate suhtes kohaldatav 
maksustamiskord;  
 
m) vaidluste lahendamise kohta vastavalt artikli 3 7 lõikele 2 ning   
 
n) muu vajalik otsus, mida ei ole käesoleva lepinguga sõnaselgelt ette nähtud.   
 
8. Esimees kutsub kokku juhatajate nõ ukogu koosolekud ja juhatab neid.  Aseesimees juhatab 
kõnealuseid koosolekuid esimehe puudumise korral.  
 
9. Juhatajate nõukogu võtab vastu oma töökorra ja ESMi põhimääruse.   
 
 
ARTIKKEL 6  
 
Direktorite nõukogu  
 
1. Iga juhatajate nõukogu liige nimetab isikute hulgast, kellel on kõrge majandus - ja 
rahandusalane pädevus, ametisse ühe direktorite nõukogu liikme ja asendusliikme.  Sellised 
nimetamised võib igal ajal tühistada.  Direktorite nõukogu asendusliikmel on täielik õigus tegutseda 
direktorite nõukogu liikme p uudumise korral tema nimel.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 19 2. Majandus - ja rahandusküsimuste eest vastutav Euroopa Komisjoni liige ning EKP president 
võivad mõlemad määrata ühe vaatleja.   
 
3. Euroalasse mittekuuluvate selliste liikmesriikide esindajad, kes konkreetsetel juhtudel 
osalevad koos ESMiga finants abi andmisel euroalasse kuuluvale liikmesriigile, kutsutakse samuti 
osalema vaatlejatena direktorite nõukogu koosolekutel, kui arutatakse kõnealuse finants abiga ja 
selle kontrollimisega seotud küsimusi.  
 
4. Muud isikud, sealhulgas a sutuste või organisatsioonide esindajad, võidakse konkreetsetel 
juhtudel kutsuda osalema juhatajate nõukogu koosolekutel vaatlejana.  
 
5. Direktorite nõukogu teeb otsused kvalifitseeritud häälteenamusega, välja arvatud juhul, kui 
käesolevas lepingus on säte statud teisiti.  Juhatajate nõukogu poolt delegeeritud pädevuse alusel 
võetakse otsused vastu artikli 5 lõigetes 6 ja 7 sätestatud asjakohaste hääletuseeskirjade kohaselt.  
 
6. Ilma et see mõjutaks artikli 5 kohast juhatajate nõukogu pädevust, tagab direktor ite nõukogu, 
et ESMi juhitakse vastavalt käesolevale lepingule ja ESMi muudele õigusaktidele, mille on vastu 
võtnud juhatajate nõukogu.  Direktorite nõukogu teeb otsuseid, mis on ette nähtud käesoleva 
lepinguga või mille on talle delegeerinud juhatajate nõu kogu.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 20 7. Direktorite nõukogu liikme täitmata ametikoht täidetakse viivitamata vastavalt lõikele 1.   
 
8. Juhatajate nõukogu näeb ette, millised tegevused ei ole kooskõlas direktorite nõukogu liikme 
või asendusliikme ametikohustustega, samuti võtab vastu ESMi muud õigusaktid ja direktorite 
nõukogu kodukorra.  
 
 
ARTIKKEL 7  
 
Tegevdirektor  
 
1. Tegevdirektori nimetab juhatajate nõukogu kandidaatide hulgast, kellel on ESMi liikme 
kodakondsus, asjakohane rahvusvaheline kogemus ning kõrgetasemeline majandus - ja 
rahandusalane pädevus.  Tegevdirektor ei või ametisoleku ajal olla juhatajate nõukogu ega 
direktorite nõukogu liige või asendusliige.  
 
2. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat.  Teda võib uuesti ametisse nimetada üks kord.  Teda 
saab siiski ametist vabastada j uhatajate nõukogu otsusega.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 21 3. Tegevdirektor juhatab direktorite nõukogu koosolekuid ja osaleb juhatajate nõukogu 
koosolekutel.   
 
4. Tegevdirektor on ESMi personali ülem.  Ta vastutab töötajate töökorralduse, ametisse 
määramise ja ametist vabastamise ees t kooskõlas direktorite nõukogu vastuvõetud 
personalieeskirjadega.  
 
5. Tegevdirektor on ESMi seadusjärgne esindaja ja juhib direktorite nõukogu juhendamisel 
ESMi igapäevast tegevust.   
 
 
3. PEATÜKK   
 
KAPITAL  
 
 
ARTIKKEL 8  
 
Lubatud aktsiakapital  
 
1. Lubatud a ktsiakapital on 704 798,7  miljonit eurot.  See jagatakse seitsmeks miljoniks 
neljakümne seitsme tuhande üheksasaja kaheksakümne seitsmeks  aktsiaks,  millest igaühe 
nimiväärtus on 100  000 eurot ja mida saab märkida vastavalt algsele märkimise alusele, mis on ette 
nähtud artiklis 11 ja arvutatud I lisas.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 22 2. Lubatud aktsiakapital jaguneb sissemakstavateks aktsiateks ja sissenõutavateks aktsiateks.  
Sissemakstavate aktsiate esialgne nimiväärtus on kokku 80 548,4  miljonit eurot.  Lubatud 
aktsiakapitali algselt mä rgitavad aktsiad antakse välja nimiväärtusega. Muud aktsiad antakse välja 
nimiväärtusega, välja arvatud juhul, kui juhatajate nõukogu otsustab need erijuhtudel anda välja 
muudel tingimustel.    
 
3. Lubatud aktsiakapitali aktsiaid ei koormata ega pandita ühe lgi viisil ning neid ei võõrandata, 
välja arvatud juhul, kui aktsiad võõrandatakse seoses artiklis 11 ette nähtud märkimise aluse 
korrigeerimisega, et tagada aktsiate jaotus vastavalt korrigeeritud alusele.   
 
4. ESMi liikmed kohustuvad pöördumatult ja ting imusteta märkima lubatud aktsiakapitali 
vastavalt I lisa kohasele märkimise alusele.  Nad täidavad õigel ajal kõik kapitali sissenõudmise 
nõuded vastavalt käesolevas lepingus sätestatud tingimustele.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 23 5. ESMi iga liikme vastutus piirdub igal juhul tema osa ga lubatud aktsiakapitalis, mida 
arvestatakse väljalaskehinnas.  Ükski ESMi liige ei vastuta tulenevalt oma liikmelisusest ESMi 
kohustuste eest.  ESMi liikmete kohustust märkida lubatud aktsiakapitali vastavalt käesolevale 
lepingule ei mõjuta see, kui asjaom ane ESMi liige saab ESMilt finants abi või kui tal on õigus seda 
saada.  
 
 
ARTIKKEL 9  
 
Kapitali sissenõudmine  
 
1. Juhatajate nõukogu võib lubatud sissemaksmata kapitali igal ajal sisse nõuda ja kehtestada 
tähtaja, mille jooksul peavad ESMi liikmed sissemakse  tegema.   
 
2. Direktorite nõukogu võib lubatud sissemaksmata kapitali sisse nõuda lihthäälteenamusega 
tehtud otsusega (mida võib juhatajate nõukogu artikliga 10 ette nähtud korras muuta), et taastada 
sissemakstud kapitali tase, kui see on kahju kandmise tõ ttu vähenenud allapoole artikli 8 lõikes 2 
sätestatud taset, ja kehtestada asjakohase tähtaja, mille jooksul peavad ESMi liikmed sissemakse 
tegema.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 24 3. Tegevdirektor nõuab lubatud sissemaksmata kapitali sisse õigel ajal, kui seda on vaja, et 
vältida ESMi  võlausaldajate suhtes võetud maksegraafikute järgsete või muude maksekohustuse 
täitmatajätmist.  Tegevdirektor teavitab direktorite nõukogu ja juhatajate nõukogu sellisest kapitali 
sissenõudmisest.  Juhul kui tuvastatakse ESMi vahendite võimalik puudujääk, nõuab tegevdirektor 
sellise lubatud sissemaksmata kapitali sisse võimalikult kiiresti, tagamaks, et ESMil on piisavalt 
vahendeid, et tähtajaks täielikult täita võlausaldajate ees võetud maksekohustused.  ESMi liikmed 
kohustuvad tingimusteta ja pöördumatult tegema kapitali sissemakse, mida tegevdirektor on neilt 
käesoleva lõike kohaselt nõudnud, seitsme päeva jooksul pärast sellise nõude saamist.    
 
4. Direktorite nõukogu määrab kindlaks üksikasjalikud tingimused, mida kohaldatakse 
käesoleva artikli kohase ka pitali sissenõudmise korral.   
 
 
ARTIKKEL 10  
 
Lubatud aktsiakapitali muutmine  
 
1. Juhatajate nõukogu vaatab korrapäraselt ja vähemalt iga viie aasta järel läbi ESMi 
maksimaalse laenumahu ja lubatud aktsiakapitali.  Ta võib korrigeerida lubatud aktsiakapitali  ning 
vastavalt muuta artiklit 8 ja II lisa.  Selline otsus jõustub pärast seda, kui ESMi liikmed on 
teavitanud hoiulevõtjat kehtivate siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.  Uued aktsiad eraldatakse 
ESMi liikmetele vastavalt artiklis 11 ja I lisas ette nä htud märkimise alusele.    
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 25 2. Direktorite nõukogu määrab kindlaks üksikasjalikud tingimused, mida kohaldatakse lõike 1 
kohase aktsiakapitali korrigeerimise korral.   
 
3. Kui Euroopa Liidu liikmesriik saab ESMi uueks liikmeks, suurendatakse ESMi lubatud 
aktsiakapitali automaatselt, korrutades artiklis 11 ette nähtud kohandatud märkimise aluse raames 
vastavad kehtivad summad uue ESMi liikme ja ESMi olemasolevate liikmete kaalutud suhtega.  
 
 
ARTIKKEL 11  
 
Märkimise alus  
 
1. ESMi lubatud aktisakapitali märkimise  alus, mille suhtes kohaldatakse lõikeid 2 ja 3, põhineb 
EKP kapitali märkimise alusel, mida kohaldatakse ESMi liikmeks olevate riikide keskpankade 
suhtes vastavalt ELi toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 4) (Euroopa Keskpankade Süsteemi 
ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta) artiklile 29.  
 
2. ESMi lubatud aktsiakapitali märkimise alus on kindlaks määratud käesoleva lepingu I lisas.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 26 3. ESMi lubatud aktsiakapitali märkimise alust muudetakse järgmistel juhtudel:  
 
a) kui Euroopa Liidu liikmesriik saab  ESMi uueks liikmeks ja ESMi lubatud aktsiakapitali 
automaatselt suurendatakse vastavalt artikli 10 lõikele 3 või  
 
b) kui lõppeb kaheteist aasta pikkune ajutise korrigeerimise periood, mida kohaldatakse ESMi 
liikme suhtes vastavalt artiklile 42. 
 
4. Juhata jate nõukogu võib otsustada võtta arvesse lõikes 1 osutatud EKP kapitali märkimise 
aluse võimalikke muudatusi, kui märkimise alust on kohandatud kooskõlas lõikega 3 või kui 
lubatud aktsiakapital on muutunud, nagu täpsustatud  artikli 10 lõikes 1.   
 
5. ESMi  lubatud aktsiakapitali märkimise aluse korrigeerimise korral kannavad ESMi liikmed 
omavahel lubatud aktsiakapitali üle sel määral, et lubatud aktsiakapitali jaotus vastaks korrigeeritud 
alusele.   
 
6. Käesolevas artiklis osutatud korrigeerimise korral muud etakse I lisa juhatajate nõukogu 
otsusega.  
 
7. Direktorite nõukogu võtab kõik muud käesoleva artikli rakendamiseks vajalikud meetmed.  
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 27 4. PEATÜKK   
 
TEGEVUS  
 
 
ARTIKKEL 12  
 
Põhimõtted  
 
1. ESM võib anda oma liikmele stabiilsustoetust rangetel tingimustel, m is on asjakohased 
asjaomase finants abi andmise vahendi puhul, kui see on hädavajalik kogu euroala ja selle 
liikmesriikide finantsstabiilsuse tagamiseks. Need tingimused võivad hõlmata eri tingimusi alates 
makromajanduslikust kohandamisprogrammist kuni abi saamise eelnevalt kehtestatud tingimuste 
pideva järgimiseni.  
 
2. Ilma et see piiraks artikli 1 9 kohaldamist, võib ESMi stabiilsustoetust anda artiklitega 1 4 kuni 
18 ette nähtud vahendite abil.  
 
3. Euroala riikide kõigi uute väärtpaberite tingimustesse, mi lle lunastustähtaeg on üle ühe aasta, 
lisatakse alates 1. jaanuarist 2013 ühise tegutsemise klauslid ning seda tehakse viisil, millega 
tagatakse nende samasugune õiguslik mõju.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 28 ARTIKKEL 13  
 
Stabiilsustoetuse andmise kord  
 
1. ESMi liige võib esitada stabi ilsustoetuse taotluse juhatajate nõukogu esimehele. Sellises 
taotluses märgitakse kavandatav(ad) finants abi vahend(id). Pärast sellise taotluse saamist volitab 
juhatajate nõukogu esimees Euroopa Komisjoni, kes tegutseb koostöös EKPga, täitma järgmisi 
ülesa ndeid:  
 
a) hindama, kas on ohtu kogu euroala või sellesse kuuluvate liikmesriikide finantsstabiilsusele, 
välja arvatud juhul, kui EKP on juba esitanud artikli 1 8 lõike 2 kohase analüüsi;  
 
b) hindama, kas valitsemissektori võlg on jätkusuutlik. Kui see on a sjakohane ja vajalik, 
eeldatakse et selline hinnang koostatakse koostöös IMFiga;  
 
c) hindama asjaomase ESMi liikme tegelikku või potentsiaalset rahastamisvajadust . 
 
2. ESMi liikme taotluse ja lõikes 1 osutatud hindamise alusel võib juhatajate nõukogu 
põhim õtteliselt otsustada anda asjaomasele ESMi liikmele stabiilsustoetust finants abi vormis.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 29 3. Kui lõike 2 kohane otsus võetakse vastu, volitab juhatajate nõukogu Euroopa Komisjoni 
pidama (koostöös EKPga ja võimaluse korral koos IMFiga) asjaomase ESMi liikm ega läbirääkimisi 
vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimiseks, millega määratakse üksikasjalikult kindlaks 
finants abiga seotud tingimused. Vastastikuse mõistmise memorandumi sisu vastab asjaomaste 
puuduste tõsidusele ja finants abi andmise vahendile. Sam al ajal koostab ESMi tegevdirektor 
finants abi andmise lepingu ettepaneku (mis hõlmab finants - ja muid tingimusi ning vahendite 
valikut), mis esitatakse vastuvõtmiseks juhatajate nõukogule.  
 
Vastastikuse mõistmise memorandum on täielikult kooskõlas ELi toim imise lepinguga ette nähtud 
majanduspoliitika koordineerimise meetmetega, eelkõige Euroopa Liidu õigusaktidega, sealhulgas 
asjaomasele ESMi liikmele adresseeritud arvamuse, hoiatuse, soovituse või otsusega.  
 
4. Euroopa Komisjon kirjutab ESMi nimel alla vas tastikuse mõistmise memorandumile, 
tingimusel, et eelnevalt on täidetud lõikes 3 sätestatud tingimused ja memorandumi on eelnevalt 
heaks kiitnud juhatajate nõukogu.  
 
5. Juhatajate nõukogu kiidab heaks finants abi andmise lepingu, milles on üksikasjalikult 
sätestatud antava stabiilsustoetuse finantsaspektid ja vajaduse korral abi esimese osa väljamaksmise 
kord.  
 
6. ESM kehtestab asjakohase hoiatussüsteemi, millega tagatakse, et ESMi liige tasub ESMile 
õigel ajal stabiilsustoetusega seotud mis tahes tagasima ksed.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 30 7. Euroopa Komisjon (koostöös EKPga ja võimaluse korral koos IMFiga) kontrollib 
finants abiga seotud tingimuste täitmist.  
 
 
ARTIKKEL 1 4 
 
ESMi ennetav finants abi 
 
1. Juhatajate nõukogu võib kooskõlas artikli 12 lõikega 1 otsustada anda ennetavat finants abi 
ennetava tingimusliku krediidiliini või täi endavate  tingimustega seotud krediidiliini vormis.  
 
2. ESMi ennetava finants abiga seotud tingimused määratakse üksikasjalikult kindlaks 
vastastikuse mõistmise memorandumis vastavalt artikli 13 lõikele 3.  
 
3. ESMi e nnetava finants abiga seotud finants - ja muud tingimused sätestatakse ennetava 
finants abi andmise lepingus, millele kirjutab alla tegevdirektor.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 31 4. Direktorite nõukogu võtab vastu üksikasjalikud suunised ESMi ennetava finants abi 
rakendamise kor ra kohta.  
 
5. Direktorite nõukogu otsustab vastastikusel kokkuleppel tegevdirektori ettepanekul ja pärast 
Euroopa Komisjonilt artikli 13 lõike 7 kohase aruande saamist, kas krediidiliin tuleks säilitada.  
 
6. Pärast seda, kui ESMi liige on esimest korda ka sutanud vahendeid (laenu või esmasturul 
tehtud tehingu abil), otsustab direktorite nõukogu vastastikusel kokkuleppel tegevdirektori 
ettepanekul ja Euroopa Komisjoni poolt koostöös EKPga koostatud hinnangu alusel, kas krediidiliin 
on ikka veel asjakohane võ i tuleks anda muud laadi finants abi. 
 
 
ARTIKKEL 15 
 
Finants abi ESMi liikme finantseerimisasutuse rekapitaliseerimiseks  
 
1. Juhatajate nõukogu võib otsustada anda sihtotstarbelist finants abi laenu vormis ESMi liikmele 
asjaomase ESMi liikme finantseerimisasu tuse rekapitaliseerimiseks.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 32 2. ESMi liikme finantseerimisasutuse rekapitaliseerimiseks antava finants abiga seotud 
tingimused määratakse üksikasjalikult kindlaks vastastikuse mõistmise memorandumis vastavalt 
artikli 13 lõikele 3.  
 
3. Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist, sätestatakse ESMi 
liikme finantseerimisasutuse rekapitaliseerimiseks antava finants abiga seotud finants - ja muud 
tingimused finants abi andmise lepingus, millele kirjutab alla tegevdirektor.  
 
4. Direk torite nõukogu võtab vastu üksikasjalikud suunised ESMi liikme finantseerimisasutuse 
rekapitaliseerimiseks antava finants abi rakendamise  korra kohta . 
 
5. Vajaduse korral teeb direktorite nõukogu vastastikusel kokkuleppel tegevdirektori ettepanekul 
ja päras t Euroopa Komisjonilt artikli 13 lõike 7 kohase aruande saamist otsuse finants abi esimesele 
osale järgnevate osade väljamaksmise kohta.  
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 33 ARTIKKEL 16 
 
ESMi laenud  
 
1. Juhatajate nõukogu võib otsustada anda kooskõlas artikliga 12 ESMi liikmele finants abi laenu 
vormis.  
 
2. ESMi laenuga seotud tingimused määratakse vastavalt artikli 13 lõikele 3 kindlaks 
vastastikuse mõistmise memorandumiga üksikasjalikult ette nähtud makromajanduslikus 
kohandamisprogrammis.  
 
3. Iga ESMi laenu finants - ja muud tingimused mä äratakse kindlaks finants abi andmise 
lepingus, mille le kirjutab alla tegevdirektor.  
 
4. Direktorite nõukogu võtab vastu üksikasjalikud suunised ESMi laenude rakendamise korra 
kohta.  
 
5. Direktorite  nõukogu teeb vastastikusel kokkuleppel tegevdirektori ett epanekul ja pärast 
Euroopa Komisjonilt artikli 13 lõike 7 kohase aruande saamist otsuse finants abi esimesele osale 
järgnevate osade väljamaksmise kohta.  
 
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 34 ARTIKKEL 17 
 
Esmasturu toetusvahend  
 
1. Finants abi kulutõhususe maksimeerimiseks võib juhatajate n õukogu kooskõlas artikliga 12 
otsustada korraldada ESMi liikme võlakirjade ostmist esmasturul.  
 
2. Esmasturu toetusvahendiga seotud tingimused määratakse üksikasjalikult kindlaks 
vastastikuse mõistmise memorandumis vastavalt artikli 13 lõikele 3.  
 
3. Võlak irjade ostmise finants - ja muud tingimused määratakse kindlaks finants abi andmise 
lepingus, millele kirjutab alla tegevdirektor.  
 
4. Direktorite nõukogu võtab vastu üksikasjalikud suunised esmasturu toetusvahendi 
rakendamise korra kohta.  
 
5. Direktorite n õukogu teeb vastastikusel kokkuleppel tegevdirektori ettepanekul ja pärast 
Euroopa Komisjonilt artikli 13 lõike 7 kohase aruande saamist otsuse abisaavale liikmesriigile 
finants abi väljamaksmise kohta esmasturu tehingute kaudu.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 35 ARTIKKEL 18 
 
Järelturu to etusvahend  
 
1. Juhatajate nõukogu võib kooskõlas artikli 12 lõikega 1 otsustada korraldada järelturul 
tehinguid seoses ESMi liikme võlakirjadega.  
 
2. Otsused sekkumise kohta järelturul probleemide edasikandumise vältimiseks tehakse EKP 
analüüsi põhjal, mil le kohaselt on finantsturu tingimused erandlikud ja on oht finantsst abiilsusele.  
 
3. Järelturu toetusvahendiga seotud tingimused määratakse üksikasjalikult kindlaks vastastikuse 
mõistmise memorandumis vastavalt artikli 13 lõikele 3.  
 
4. Järelturul tehtavat e tehingute finants - ja muud tingimused määratakse kindlaks finants abi 
andmise lepingus, millele kirjutab alla tegevdirektor.  
 
5. Direktorite nõukogu võtab vastu üksikasjalikud suunised järelturu toetusvahendi rakendamise 
korra kohta.  
 
6. Direktorite nõuk ogu teeb vastastikusel kokkuleppel tegevdirektori ettepanekul otsuse 
tehingute tegemise kohta järelturul.  
 
 
  
 
T/ESM  2012 -LT/et 36 ARTIKKEL 19 
 
Finants abi andmise vahendite loetelu läbivaatamine  
 
Juhatajate nõukogu võib läbi vaadata artiklitega 1 4 kuni 18  ette nähtud finants abi andmise 
vahendite loetelu ning teha selles muudatusi.  
 
 
ARTIKKEL 20 
 
Hinnastamispõhimõtted  
 
1. Stabiilsustoetuse andmisel üritab ESM täielikult katta oma rahastamis - ja tegevuskulud ning 
lisab asjakohase marginaali.  
 
2. Kõigi finants abi andmise vahend ite puhul määratakse hinnastamise kord kindlaks 
hinnastamissuunistes, mille võtab vastu juhatajate nõukogu.  
 
3. Juhatajate nõukogu võib hinnastamispõhimõtted läbi vaadata.  
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 37 ARTIKKEL 21 
 
Laenu võtmine  
 
1. ESMil on õigus võtta oma tegevuse eesmärgil kapita liturgudel laenu pankadelt, 
finantseerimisasutustelt või muudelt isikutelt või asutustelt.  
 
2. Laenutehingute korra määrab kindlaks tegevdirektor kooskõlas direktorite nõukogu vastu 
võetud üksikasjalike suunistega.  
 
3. ESM kasutab asjakohaseid riskijuhtimi svahendeid, mille vaatab korrapäraselt läbi direktorite 
nõukogu.  
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 38 5. PEATÜKK   
 
FINANTSJUHTIMINE  
 
 
ARTIKKEL 22 
 
Investeerimispõhimõtted  
 
1. Kooskõlas direktorite nõukogu vastu võetud ja korrapäraselt läbivaadatavate suunistega 
rakendab tegevdirektor ESMis  konservatiivseid investeerimispõhimõtteid, et tagada ESMi kõrge 
krediidivõimelisus.  ESM võib kasutada osa oma investeerimisportfelli tootlusest tegevus - ja 
halduskulude katmiseks.  
 
2. ESMi tegevus on kooskõlas usaldusväärse finants - ja riskijuhtimise põhi mõtetega.  
 
T/ESM  2012 -LT/et 39 ARTIKKEL 23 
 
Dividendipoliitika  
 
1. Juhul kui sissemakstud kapital ja reservfond ületavad taseme, mis on nõutav ESMi 
laenuandmisvõime säilitamiseks, ning investeerimisest saadud tulu ei ole vaja selleks, et vältida 
ESMi võlausaldajatele tehtavat e maksete katkemist, võib direktorite nõukogu teha 
lihthäälteenamusega otsuse maksta ESMi liikmetele dividende.  Dividendid makstakse vastavalt 
osale sissemakstud kapitalis, võttes arvesse artikli 41 lõike 3 kohast võimalikku kiirendatud 
sissemaksmist.  
 
2. Niikaua kui ESM ei ole andnud finants abi mõnele oma liikmele, tagastatakse ESMi 
sissemakstud kapitali investeerimisest saadud tulud, millest on maha arvatud tegevuskulud, ESMi 
liikmetele vastavalt nende osale sissemakstud kapitalis, tingimusel et ettenähtu d tegelik 
laenuandmisvõime on täies mahus kasutatav.   
 
3. Tegevdirektor rakendab ESMi dividendipoliitikat kooskõlas direktorite nõukogu vastu võetud 
suunistega.  
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 40 ARTIKKEL 24 
 
Reserv ja muud fondid  
 
1. Juhatajate nõukogu loob reservfondi ja vajadusel muud  fondid.  
 
2. Ilma et see takistaks artikli 23 kohaldamist, kantakse ESMi tehingutest saadav puhastulu ja 
ELi toimimise lepinguga ette nähtud mitmepoolse järelevalve menetluse, ülemäärase 
eelarvepuudujäägi menetluse ja makromajanduslikku tasakaalustamatuse menetluse raames ESMi 
liikmete suhtes kehtestatud rahatrahvidest saadav tulu reservfondi.  
 
3. Reservfondi vahendeid investeeritakse kooskõlas direktorite nõukogu vastu võetud 
suunistega.  
 
4. Direktorite nõukogu võtab vastu sellised eeskirjad, mida võib oll a vaja muude fondide 
loomiseks, haldamiseks ja kasutamiseks.   
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 41 ARTIKKEL 25 
 
Kahju katmine  
 
1. ESMi tehingutest tulenev kahju kaetakse:  
 
a) esiteks, reservfondist;  
 
b) teiseks, sissemakstud kapitalist, ning   
 
c) kolmandaks, lubatud sissemaksmata kapitali asjakohasest osast, mis nõutakse sisse vastavalt 
artikli 9 lõikele 3.  
 
2. Kui ESMi liige ei suuda teha artikli 9 lõigete 2 või 3 kohase kapitali sissenõudmise raames 
nõutavat sissemakset, suurendatakse kõigi ESMi liikmete puhul sissenõutavat kapitali mahtu , et 
tagada ESMile nõutav sissemakstud kapital täies mahus.  Juhatajate nõukogu võtab asjakohased 
meetmed tagamaks, et asjaomane ESMi liige tasub oma võla ESMile mõistliku aja jooksul.  
Juhatajate nõukogu võib tasumata summalt nõuda viivist.   
 
3. Kui ESMi li ige tasub ESMile lõike 2 kohase võla, makstakse üleliigne kapital teistele ESMi 
liikmetele tagasi vastavalt juhatajate nõukogu poolt vastu võetud eeskirjadele.   
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 42 ARTIKKEL 26 
 
Eelarve  
 
Direktorite nõukogu kiidab ESMi eelarve heaks igal aastal.  
 
 
ARTIKKEL 27 
 
Raamatupidamise aastaaruanne  
 
1. Juhatajate nõukogu kiidab heaks ESMi raamatupidamise aastaaruande.  
 
2. ESM avaldab majandusaasta aruande, mis sisaldab auditeeritud raamatupidamisaruannet, ning 
esitab ESMi liikmetele igas kvartalis oma finantsseisundi kokkuvõtte ja kasumiaruande, milles 
esitatakse tema tegevuse tulemused.   
 
 
ARTIKKEL 28 
 
Siseaudit  
 
Siseauditi funktsioon määratakse kooskõlas rahvusvaheliste standarditega.  
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 43 ARTIKKEL 2 9 
 
Välisaudit  
 
ESMi raamatupidamisarvestust auditeerib sõltumatu välis audiitor, kelle kiidab heaks juhatajate 
nõukogu ja kes vastutab raamatupidamise aastaaruannete kinnitamise eest. Välisa udiitoritel on 
täielik õigus kontrollida ESMi kogu raamatupidamisarvestust ning saada ESMi tehingute kohta 
täielik teave.  
 
 
ARTIKKEL 30 
 
Auditikomisjon  
 
1. Auditikomisjon koosneb viiest liikmest, kelle nimetab juhatajate nõukogu, võttes arvesse 
nende auditi - ja finantsalast pädevust, kusjuures kaks liiget määratakse ESMi liikmete kõrgeimatest 
auditeerimisasutustest (rotatsiooni korras) ja ü ks liige Euroopa Kontrollikojast.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 44 2. Auditikomisjoni liikmed on sõltumatud. Nad ei taotle ega võta vastu juhiseid ESMi 
juhtorganitelt, ESMi liikmetelt ega üheltki teiselt avalik -õiguslikult või eraõiguslikult organilt.  
 
3. Auditikomisjon viib läbi sõltu matuid auditeid. Ta kontrollib ESMi raamatupidamisarvestust 
ning seda, kas tegevusaruanded ja bilanss on korras. Auditikomisjonil on täielik juurdepääs kõigile 
ESMi dokumentidele, mida on vaja tema ülesannete täitmiseks.  
 
4. Auditikomisjon võib igal ajal teavitada direktorite nõukogu oma töö tulemustest. Ta koostab 
igal aastal aruande, mis esitatakse juhatajate nõukogule.  
 
5. Juhatajate nõukogu teeb aastaaruande kättesaadavaks ESMi liikmete riiklikele parlamentidele 
ja kõrgeimatele auditeerimisasutustele n ing Euroopa Kontrollikojale.  
 
6. Kõik käesoleva artikliga seotud küsimused määratakse üksikasjalikult kindlaks ESMi muude 
õigusaktidega . 
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 45 6. PEATÜKK  
 
ÜLDSÄTTED  
 
 
ARTIKKEL 31 
 
Asukoht  
 
1. ESMi asukoht ja peakontor on Luxembourgis.  
 
2. ESM võib luua kontak tasutuse Brüsselis.  
 
 
ARTIKKEL 32 
 
Õiguslik seisund, privileegid ja immuniteedid  
 
1. Selleks et ESM saaks täita oma ülesandeid, tagatakse ESMile ESMi iga liikme territooriumil 
käesolevas artiklis sätestatud õiguslik seisund ning privileegid  ja immuniteedid . ESM püüab tagada 
oma õigusliku seisundi ning privileegide  ja immuniteetide tunnustamist ka muudel territooriumidel, 
kus ta täidab oma ülesandeid või hoiab varasid.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 46 2. ESMil on juriidilise isiku staatus ja täielik õigusvõime:  
 
a) vallas - ja kinnisvara o mandamiseks ja käsutamiseks;  
 
b) lepingute sõlmimiseks;  
 
c) kohtus menetlusosaliseks olemiseks ning   
 
d) peakontori kokkuleppe ja/või protokollide sõlmimiseks, mida on vaja tagamaks, et tema 
õiguslikku seisundit ning privileege ja immuniteete tunnustatakse  ja jõustatakse.   
 
3. ESM, tema omand, vahendid ja varad on olenemata nende asukohast ja kuuluvusest 
puutumatud igat laadi kohtumenetluse osas, välja arvatud sel määral, mil ESM sõnaselgelt loobub 
oma puutumatusest mis tahes menetluse eesmärgil või mis tah es lepingu tingimuste kohaselt, 
sealhulgas seoses rahastamisvahendeid käsitlevate dokumentidega.  
 
4. ESMi omand, vahendid ja varad on olenemata nende asukohast ja kuuluvusest puutumatud 
täitev -, kohtu -, haldus - või seadusandliku tegevuse raames toimuva läb iotsimise, arestimise, 
konfiskeerimise, sundvõõrandamise või muu kinnipidamise, ülevõtmise või sekkumise osas.  
 
5. ESMi arhiivid ja kõik ESMile kuuluvad või tema valduses olevad dokumendid on 
puutumatud.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 47 6. ESMi valduses olevad ruumid on puutumatud.  
 
7. ESMi iga liige ja iga riik, kes on tunnustanud ESMi õiguslikku seisundit ning privileege ja 
immuniteete, suhtub ESMi ametlikesse teadetesse samal viisil, nagu ta suhtub ESMi liikme 
ametlikesse teadetesse.   
 
8. Käesoleva lepingu kohaste ESMi ülesannete täi tmiseks vajalikul määral on ESMi kogu 
omand ning kõik vahendid ja varad vabastatud iga liiki piirangutest, ettekirjutustest, kontrollimisest 
ja moratooriumi alla kuulumisest.  
 
9. ESM vabastatakse selliste nõuete täitmisest, mis on seotud tegevusloa või lit sentsi 
taotlemisega tegutsemiseks krediidiasutusena, investeerimisteenuste osutajana või muu tegevusluba 
vajava litsentseeritud või reguleeritud üksusena ESMi liikmete õigusnormide kohaselt.  
 
 
ARTIKKEL 33 
 
ESMi personal  
 
Direktorite nõukogu näeb ette ESMi tegevdirektori ja muude töötajate teenistustingimused.   
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 48 ARTIKKEL 34 
 
Ametisaladus  
 
Juhatajate nõukogu ja direktorite nõukogu liikmed või endised liikmed ning muud isikud, kes 
töötavad või on töötanud ESMis või teinud sellega koostööd, ei avalikusta amet isaladusega kaitstud 
teavet.  Nad ei tohi isegi pärast ametikohustuste lõppemist avalikustada mingit teavet, mille suhtes 
kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.   
 
 
ARTIKKEL 35 
 
Isikute immuniteet  
 
1. ESMi huvides on, et juhatajate nõukogu esimehel, liikmet el ja asendusliikmetel, direktorite 
nõukogu liikmetel ja asendusliikmetel, samuti tegevdirektoril ja muudel töötajatel on kohtulik 
puutumatus protsesside osas, mis puudutavad nende ametikohustuste käigus sooritatud tegusid, ning 
kõigi oma ametlike dokument ide osas.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 49 2. Juhatajate nõukogu võib enda poolt kindlaks määratud määral ja tingimustel loobuda 
käesoleva artikli kohasest immuniteedist juhatajate nõukogu esimehe, liikme ja asendusliikme, 
direktorite nõukogu liikme ja asendusliikme või tegevdirektori suhtes.   
 
3. Tegevdirektor võib loobuda immuniteedist ESMi iga töötaja suhtes, välja arvatud tema ise.  
 
4. ESMi iga liige võtab viivitamata meetmeid, mida on vaja käesoleva artikli jõustamiseks tema 
õigusaktide raames ja teavitab ESMi vastavalt.   
 
 
ARTIKKE L 36 
 
Maksuvabastus  
 
1. ESMi ametliku tegevuse ulatuses on tema varad, tulud ja omand ning käesoleva lepingu 
kohane tegevus ja tehingud vabastatud kõikidest otsestest maksudest.    
 
2. Igal võimalusel võtavad ESMi liikmed asjakohaseid meetmeid, et hüvitada või tagastada 
vallas - ja kinnisvara hinnas sisalduvad kaudsed maksud ja müügimaksud, kui ESM teeb ametlikuks 
kasutuseks märkimisväärseid oste, mille hind sisaldab selliseid makse.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 50 3. Vabastus ei kehti maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommuna alteenuste kulud.   
 
4. ESMi imporditud kaubad, mis on vajalikud tema ametlikuks tegevuseks, on vabastatud 
kõikidest impordimaksudest ning kõikidest impordikeeldudest ja -piirangutest.   
 
5. ESMi poolt ESMi töötajatele makstud töötasude ja hüvitiste suhtes k ohaldatakse ESMi 
kasuks kehtestatud organisatsioonisisest maksu vastavalt juhatajate nõukogu vastuvõetud 
eeskirjadele.  Sellised töötasud ja hüvitised ei kuulu alates kõnealuse maksu kohaldamise kuupäevast 
maksustamisele siseriikliku tulumaksuga.   
 
6. Minge id makse ei nõuta sisse ESMi välja antud kohustustelt või väärtpaberitelt, sealhulgas 
nendelt makstavatelt intressidelt või dividendidelt, olenemata sellest, kellele kõnealused kohustused 
või väärtpaberid kuuluvad, järgmistel juhtudel:  
 
a) kui see on diskr imineeriv selliste kohustuste või väärtpaberite suhtes üksnes nende päritolust 
tulenevatel põhjustel või  
 
b) kui sellise maksustamise ainsaks juriidiliseks aluseks on koht või vääring, kus või milles see 
on välja antud, sisse nõutud või makstud, või ESMi m õne kontori või tegevuskoha asukoht.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 51 ARTIKKEL 37 
 
Tõlgendamine ja vaidluste lahendamine  
 
 
1. Käesoleva lepingu ja ESMi muude õigusaktide sätete tõlgendamise või kohaldamise küsimus, 
mis tekib ESMi liikme ja ESMi vahel või ESMi liikmete vahel, esitatakse  otsustamiseks direktorite 
nõukogule.    
 
2. Juhatajate nõukogu lahendab kõik vaidlused, mis tekivad ESMi liikme ja ESMi vahel või 
ESMi liikmete vahel käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise üle, sealhulgas kõik 
vaidlused selle üle, kas ESMi vastuvõe tud otsused on kooskõlas käesoleva lepinguga.  Asjaomas(t)e 
ESMi liikme(te) poolt ametisse nimetatud juhatajate nõukogu liikmete hääleõigus peatatakse, kui 
juhatajate nõukogu hääletab nimetatud otsuse üle ning otsuse vastuvõtmiseks vajalik häältearv 
arvutat akse vastavalt ümber.   
 
3. Kui ESMi liige lõikes 2 osutatud otsuse vaidlustab, esitatakse vaidlus Euroopa Liidu Kohtule.  
Euroopa Liidu Kohtu otsus on poolte jaoks siduv ja nad võtavad selle täitmiseks vajalikud meetmed 
ajavahemiku jooksul, mille nimetatud kohus on määranud.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 52 ARTIKKEL 38 
 
Rahvusvaheline koostöö  
 
ESMil on õigus teha oma ülesannete täitmise eesmärgil ja käesolevas lepingus sätestatud 
tingimustel koostööd IMFiga, teiste riikidega, kes annavad ESMi liikmele finants abi konkreetsetel 
juhtudel, ni ng rahvusvahelise organisatsiooni või üksusega, kellel on teatavad ülesanded 
asjaomastes valdkondades.  
 
 
7. PEATÜKK  
 
ÜLEMINEKUKORD  
 
 
ARTIKKEL 39 
 
Suhe EFSFi laenudega  
 
Üleminekuperioodil, mis kestab käesoleva lepingu jõustumisest kuni  EFSFi tegevuse täieli ku 
lõpetamiseni, ei ületa ESMi ja EFSFi antavate laenude kogumaht 500  000 miljonit eurot, ilma et see 
mõjutaks artikli 10 kohast maksimaalse laenumahu korrapärast läbivaatamist.  Direktorite nõukogu 
võtab vastu üksikasjalikud suunised tähtajaliste kohustust e täitmise suutlikkuse arvutamise kohta, 
tagamaks, et laenude kogumaht ei ületa ettenähtud piirmäära.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 53 ARTIKKEL 40 
 
EFSFi raames antud toetuse ülekandmine  
 
1. Erandina artiklist 13 võib juhatajate nõukogu otsustada, et ESM võtab üle EFSFi kohustused 
anda finants abi ESMi liikmele vastavalt kõnealuse liikmega sõlmitud kokkuleppele, sel määral, mil 
need kohustused on seotud laenuvahendite välja maksmata ja rahastamata osadega.  
 
2. ESM võib juhatajate nõukogu loal omandada EFSFi õigusi ja võtta üle tema kohust usi, 
eelkõige seoses kõigi või osa olemasolevate õiguste ja kohustustega, mis tulenevad EFSFi 
olemasolevatest laenuvahenditest või on nendega seotud.   
 
3. Juhatajate nõukogu võtab vastu üksikasjaliku korra, et jõustada lõike 1 kohane kohustuste 
ülekandmine  EFSFilt ESMile ning lõike 2 kohane õiguste ja kohustuste ülekandmine.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 54 ARTIKKEL 41 
 
Algkapitali sissemaksmine  
 
1. Ilma et see mõjutaks lõike 2 kohaldamist, tasub ESMi iga liige algselt märgitud 
sissemakstavate aktsiate eest viie aastase osamaksega, kusj uures iga osamakse suurus on 20  % 
kogusummast.  ESMi iga liige tasub esimese osamakse viieteistkümne päeva jooksul pärast 
käesoleva lepingu jõustumist.  Ülejäänud neli osamakset tasutakse vastavalt ühe, kahe, kolme ja 
nelja aasta möödumisel esimese osamakse tegemise kuupäevast.   
 
2. Viie aasta pikkuse osamaksete tasumise perioodi jooksul maksavad ESMi liikmed õigel ajal 
enne väljaandmiskuupäeva kiirendatud korras sisse sissemakstud kapitali osa , et sissemakstud 
kapitali suhe ESMi poolt emiteeritud ja lunastam ata võlakirjade kogusummasse oleks vähemalt 
15 % ning taga vad ESMi ja EFSFi väikseimaks  kombineeritud laenuandmisvõimeks 500 000 
miljonit eurot .  
 
3. ESMi liige võib otsustada maksta oma osa sissemakstud kapitalis sisse kiirendatud korras.  
 
T/ESM  2012 -LT/et 55 ARTIKKEL 42 
 
Märkimise aluse ajutine korrigeerimine  
 
1. Alguses märgivad ESMi liikmed lubatud aktsiakapitali vastavalt algsele märkimise alusele, 
mis on kindlaks määratud I lisas.  Kõnealuses algses märkimise aluses arvesse võetud ajutist 
korrigeerimist kohaldatakse kahet eistkümne  aasta jooksul pärast kuupäeva, mil asjaomane ESMi 
liige võttis kasutusele euro.   
 
2. Kui ESMi uue liikme sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta turuhindades 
(eurodes) on ESMi ühinemisele vahetult eelnenud aastal alla 75  % Euroopa Liidu ke skmisest SKPst 
elaniku kohta turuhindades, kohaldatakse artikli 10 kohase ESMi lubatud kapitali märkimise aluse 
suhtes ajutist korrigeerimist järgmiselt:  
 
a) 25 % kõnealuse ESMi liikmeks oleva riigi keskpanga osalusest EKP kapitalis, mis on 
kindlaks määrat ud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 29 
kohaselt, ning  
 
b) 75 % kõnealuse ESMi liikme osakaalust euroala kogurahvatulus (eurodes väljendatud 
turuhindades) kõnealuse ESMi liikme ESMiga ühinemisele vahetult eelnenud aastal.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 56 Punktides a ja b osutatud protsendid ümardatakse lähima 0,0001 protsendipunktini.  Kasutatakse 
Eurostati avaldatud statistilisi andmeid.   
 
3. Lõikes 2 osutatud ajutist korrigeerimist kohaldatakse kaheteistkümne aasta jooksul pärast 
kuupäeva, mil asjaoman e ESMi liige võttis kasutusele euro.  
 
4. Märkimise aluse ajutise korrigeerimise tulemusel jaotatakse lõike 2 kohaselt ESMi liikmele 
eraldatud asjaomane osa aktsiad ümber nende ESMi liikmete vahel, kelle suhtes ei kohaldata ajutist 
korrigeerimist, vastavalt  nende osalusele EKP aktsiakapitalis, mis on kindlaks määratud Euroopa 
Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 29 kohaselt ja mis kehtib vahetult 
enne aktsiate välja andmist ühinevale ESMi liikmele.  
 
 
ARTIKKEL 43 
 
Esimesed ametisse nime tamised  
 
1. ESMi iga liige nimetab ametisse ühe juhatajate nõukogu liikme ja tema asendusliikme kahe 
nädala jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.  
 
2. Juhatajate nõukogu nimetab ametisse tegevdirektori ja iga juhatajate nõukogu liige määrab 
ühe direk torite nõukogu liikme ja asendusliikme kahe kuu jooksul pärast käesoleva lepingu 
jõustumist.  
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 57 8. PEATÜKK  
 
LÕPPSÄTTED  
 
 
ARTIKKEL 44 
 
Ühinemine  
 
Käesoleva lepinguga võivad vastavalt artiklile  2 ühineda ka teised Euroopa Liidu liikmesriigid, 
esitades ESMile  ühinemistaotluse pärast seda, kui Euroopa Liidu Nõukogu on ELi toimimise 
lepingu artikli 140 lõike 2 kohaselt vastu võtnud otsuse, millega tunnistatakse kehtetuks nende 
suhtes seoses euro kasutuselevõtmisega kehtestatud erand.  Juhatajate nõukogu kiidab he aks uue 
ESMi liikme ühinemistaotluse ja sellele lisatud üksikasjalikud tehnilised tingimused, samuti 
muudatused, mis tuleb kõnealuse ühinemise otsese tulemusena teha käesolevas lepingus.  Pärast 
seda, kui juhatajate nõukogu on ühinemistaotluse heaks kiitnud , ühineb uus ESMi liige peale 
ühinemiskirja hoiule andmist hoiulevõtjale, kes teatab sellest teistele ESMi liikmetele.   
 
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 58 ARTIKKEL 45 
 
Lisad  
 
Käesoleva lepingu lahutamatu osa moodustavad lepingu järgmised lisad:  
 
1) I lisa:  ESMi märkimise alus  ning 
 
2) II lisa: Lubatud aktsiakapitali märkimine .  
 
 
ARTIKKEL 46 
 
Hoiule andmine  
 
Käesolev leping antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile („hoiulevõtja”), kes 
edastab kinnitatud koopiad kõikidele allakirjutanutele.   
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 59 ARTIKKEL 47 
 
Ratifitseerimine, vastuvõtmine või heakskiitmine  
 
1. Käesolev leping tuleb allakirjutanute poolt ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita.  
Ratifitseerimis -, vastuvõtmis - või heakskiitmiskirjad antakse hoiulevõtjale hoiule.   
 
2. Hoiulevõtja peab teisi allakirjutanuid teav itama igast hoiuleandmisest ja selle kuupäevast.   
 
 
ARTIKKEL 48 
 
Jõustumine  
 
1. Käesolev leping jõustub  kuupäeval , mil ratifitseerimis -, vastuvõtmis - või heakskiitmiskirjad 
on andnud hoiule need allakirjutanud, kelle poolt algselt märgitud aktsiad esindava d vähemalt 90  % 
kõikidest II lisa kohaselt märgitavatest aktsiatest.  Vajaduse korral kohandatakse ESMi liikmete 
loetelu;  I lisa kohane märkimise alus arvutatakse sel juhul ümber ja vastavalt vähendatakse artikli 8 
lõike 1 ja II lisa kohast lubatud aktsiaka pitali ning artikli 8 lõikega 2 ette nähtud sissemakstavate 
aktsiate esialgset kogu nimiväärtust.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/et 60 2. Käesolev leping jõustub iga allakirjutanu puhul, kes on ratifitseerimis -, vastuvõtmis - või 
heakskiitmiskirja andnud hoiule, järgmisel päeval pärast kõnea luse ratifitseerimis -, vastuvõtmis - või 
heakskiitmiskirja hoiule andmist.   
 
3. Iga riigi puhul, kes ühineb käesoleva lepinguga vastavalt artiklile 44, jõustub käesolev leping 
kahekümnendal päeval pärast ühinemiskirja hoiule andmist.   
 
 
Koostatud Brüsselis,  kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta  veebruarikuu teisel päeval  ühes 
originaaleksemplaris, mille tekstid eesti, hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, malta, 
portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni ja soome keeles on võrdselt autentsed ja mis on 
antud hoiule hoiulevõtja arhiividesse, kes edastab nõuetekohaselt kinnitatud koopia kõikidele 
lepinguosalistele.   
 
Läti Vabariigi ühinemisel on lätikeelne tekst võrdselt autentne ja see antakse hoiule hoiulevõtja 
arhiividesse, kes edast ab nõuetekohaselt kinnitatud koopia kõikidele lepinguosalistele.  
 
Leedu Vabariigi ühinemisel on leedukeelne tekst võrdselt autentne ja see antakse hoiule hoiulevõtja 
arhiividesse, kes edastab nõuetekohaselt kinnitatud koopia kõikidele lepinguosalistele.  
 
 
T/ESM  2012 -LT/I lisa/et 1 I LISA  
 
 
ESMi märkimise alus  
 
ESMi liig e ESMi märkimise alus (%)  
Belgia Kuningriik  3,4534  
Saksamaa Liitvabariik  26,9616  
Eesti Vabariik  0,1847  
Iirimaa  1,5814  
Kreeka Vabariik  2,7975  
Hispaania Kuningriik  11,8227  
Prantsuse Vabariik  20,2471  
Itaalia Vaba riik 17,7917  
Küprose Vabariik  0,1949  
Läti Vabariik  0,2746  
Leedu Vabariik  0,4063  
Luksemburgi Suurhertsogiriik  0,2487  
Malta  0,0726  
Madalmaade Kuningriik  5,6781  
Austria Vabariik  2,7644  
Portugali Vabariik  2,4921  
Sloveenia Vabariik  0,4247  
Slovaki Vaba riik 0,8184  
Soome Vabariik  1,7852  
Kokku  100,0  
 
Esitatud arvandmed on ümardatud nelja kohani pärast koma.  
 
___________________  
 
T/ESM  2012 -LT/II lisa/et 1 II LISA  
 
 
Lubatud aktsiakapitali märkimine  
 
ESMi liige  Aktsiate arv  Kapitali märkimine 
(eurodes)  
Belgia Kuningriik  243 397  24 339 700 000  
Saksamaa Liitvabariik  1 900 248  190 024 800 000  
Eesti Vabariik  13 020  1 302 000 000  
Iirimaa  111 454  11 145 400 000  
Kreeka Vabariik  197 169  19 716 900 000  
Hispaania Kuningriik  833 259  83 325 900 000  
Prantsuse Vabariik  1 427 013  142 701 30 0 000  
Itaalia Vabariik  1 253 959  125 395 900 000  
Küprose Vabariik  13 734  1 373 400 000  
Läti Vabariik  19 353  1 935 300 000  
Leedu Vabariik  28 634  2 863 400 000  
Luksemburgi Suurhertsogiriik  17 528  1 752 800 000  
Malta  5 117  511 700 000  
Madalmaade Kuning riik 400 190  40 019 000 000  
Austria Vabariik  194 838  19 483 800 000  
Portugali Vabariik  175 644  17 564 400 000  
Sloveenia Vabariik  29 932  2 993 200 000  
Slovaki Vabariik  57 680  5 768 000 000  
Soome Vabariik  125 818  12 581 800 000  
Kokku  7 047 987  704 798 700 000  
 
 
___________________