ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2.1.

Seade paigaldatakse sõiduki esiossa, mis saadakse, lõigates kere esiistmete tasandil risti, ning võimaluse korral kõrvaldatakse katus, tuuleklaas ja uksed. Osa kinnitatakse tugevasti katsestendi külge, et see peakujulise katseseadme mõjul ei liiguks. Rooliseadme paigaldusnurga lubatud hälve tootja ettenähtud kaldenurgast on ± 2 kraadi.
2.8.

„Kapoti tagumine võrdlusjoon“ – 165 cm läbimõõduga kera ja sõiduki esistruktuuri vaheliste kõige tagumiste kokkupuutepunktide vaheline geomeetriline joon, kui kera tõmmatakse üle esistruktuuri, säilitades kokkupuute tuuleklaasiga (vt joonis 2). Klaasipuhastite labad ja hoovad eemaldatakse selle protsessi ajaks. Kui kapoti tagumine võrdlusjoon ja kapoti külgmine võrdlusjoon ei ristu, pikendatakse ja/või muudetakse kapoti tagumist võrdlusjoont, kasutades selleks poolringikujulist šablooni raadiusega 100 mm. Šabloon valmistatakse õhukesest elastsest materjalist, mis paindub kergelt igas suunas. Šabloon peaks kortsumata vastu pidama kahe- või mitmekordsele paindumisele. Soovitatav materjal on vahtmaterjaliga tugevdatud õhuke plastist leht, mis võimaldab šabloonil sõiduki pinnaga nakkuda. Kui šabloon asub tasasel pinnal, peaks ta olema märgistatud nelja punktiga A-st D-ni, nagu on näidatud joonisel 3. Šabloon peaks olema sõidukile asetatud nii, et nurgad A ja B kattuvad külgmise võrdlusjoonega. Tagades, et need kaks nurka jäävad külgmise võrdlusjoonega kokkupuutesse, tuleks šablooni järjest tahapoole libistada, kuni šablooni kaar puutub esimest korda kokku kapoti tagumise võrdlusjoonega. Toimingu vältel peaks šabloon painduma nii, et see järgiks võimalikult lähedalt sõiduki kapotipealse väliskontuuri ilma kortsumata või murdumata. Kui šablooni ja kapoti tagumise võrdlusjoone vahel on ühine kokkupuutepunkt ja see kokkupuutepunkt asub väljaspool punktide C ja D joonistatud kaart, siis pikendatakse ja/või muudetakse kapoti tagumist võrdlusjoont nii, et see järgib šablooni ringikujulist kaart, puutumaks kokku kapoti külgmise võrdlusjoonega, nagu on näidatud joonisel 4. Kui šabloon ei puutu üheaegselt kokku kapoti külgmise võrdlusjoonega punktides A ja B ning kapoti tagumise võrdlusjoonega või kui punkt, kus kapoti tagumine võrdlusjoon ja šabloon kokku puutuvad, asub punktide C ja D joonistatud kaare sees, kasutatakse kohtades, kus raadiused kasvavad järjest 20 mm kaupa, lisašablooni, kuni see vastab kõigile eespool nimetatud kriteeriumidele.
3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

Tüübikinnitusnumber tuleb paigutada ringjoone lähedale ja peab asuma kas E-tähe kohal või all või E-tähest paremal või vasakul. Tüübikinnitusnumbri kõik numbrimärgid peavad olema samal pool E-tähte ja paiknema samas suunas. Pädevad asutused hoiduvad kasutamast Rooma numbreid, et need ei läheks segi teiste sümbolitega.

Laternapuhastile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et puhasti on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) tüübikinnitusnumbri 012439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 45 nõuetega, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

II.

Tüübikinnitusmärgi paigutus sõidukile seoses laternapuhastitega

NÄIDIS A

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 45 alusel tüübikinnitusnumbri 012439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 45 nõuetega, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. Mahuklass on 50.

NÄIDIS B

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirjade nr 24 ja nr 45 alusel (*1). Tüübikinnitusnumbrite kaks esimest kohta näitavad, et vastava tüübikinnituse andmise kuupäeval sisaldas eeskiri nr 24 juba 02-seeria muudatusi ja eeskiri nr 45 sisaldas 01-seeria muudatusi. Mahuklass on 50.
5. LISA

KOLMEMÕÕTMELISE H-PUNKTI SEADME (1) (3D H-SEADME) KIRJELDUS

1. SELJAPANEEL JA ISTME PÕHJAPANEEL

Seljapaneel ja istme põhjapaneel on valmistatud tugevdatud plastist ja metallist; need jäljendavad inimese torsot ja reisi ning on H-punktis mehaaniliselt ühendatud. Mõõtepeale, mis on liigendina paigaldatud H-punkti, kinnitatakse torso tegeliku kaldenurga mõõtmiseks nurgamõõtur. Istme põhjapaneeli külge kinnitatud reguleeritava reietalaga määratakse reite keskjoon ja seda kasutatakse puusa nurgamõõturi nulljoonena.

2. KERE- JA JALAOSAD

Sääreosad on istme põhjapaneeliga ühendatud põlvi ühendava T-tala kohal, mis on reguleeritava reietala laienduseks külgsuunas. Sääreosadele on põlvede nurga mõõtmiseks kinnitatud nurgamõõturid. Kinga- ja jalalabakoostud kalibreeritakse jalalaba nurga mõõtmiseks. Seade orienteeritakse ruumis kahe vesiloodi abil. Kereosa raskused asetatakse vastavatesse raskuskeskmetesse, nii et istmele avaldub 76 kg kaaluvale mehele vastav koormus. Tuleb veenduda, et 3D H-seadme kõik liigendid liiguvad vabalt ilma märgatava hõõrdeta.

(1) Teabe saamiseks 3D H-seadme ehituse kohta pöörduda aadressil: SAE International (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America (SAE J826, 1995. aasta versioon). Seade vastab ISO standardis 6549:1999 kirjeldatud seadmele.
2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

(Vt käesoleva eeskirja punkt 4.5)

a = vähemalt 8 mm

Küttesüsteemile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomase osa tüüp on selle ehituslikke omadusi silmas pidades kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 122 alusel tüübikinnitusnumbri 002439 all. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 122 algversiooni nõuetele.

NÄIDIS B

(Vt käesoleva eeskirja punkt 4.4)

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on seoses selle küttesüsteemi(de)ga saanud tüübikinnituse III klassi kuuluvana Madalmaades (E 4) eeskirja nr 122 alusel. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit 00 näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 122 algversiooni nõuetele.

NÄIDIS C

(Vt käesoleva eeskirja punkt 4.6)

a = vähemalt 8 mm

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E 4) eeskirjade nr 122 ja nr 33 alusel (*1). Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit 00 näitavad, et tüübikinnituste andmise kuupäevadel kehtisid mõlema eeskirja algversioonid.

(*1) See number on esitatud näitena.
2.11.

„ üksiklatern “ – seade või seadme osa, millel on üks funktsioon ja üks või mitu valgusallikat ning üks nulltelje suunas asuv nähtav pind (vt käesoleva eeskirja punkti 2.6). Sõidukile paigaldamisel seisukohalt tähendab üksiklatern ka koostu, mis koosneb kahest või mitmest identsest või mitteidentsest sõltumatust või grupeeritud laternast, millel on sama funktsioon, juhul kui need on paigaldatud nii, et laternate valgusavade projektsioon teataval püsttasapinnal moodustab vähemalt 60 % kõnealuste valgusavade projektsioone ümbritseva kõige väiksema ristküliku pindalast. Sellisel juhul, kui tüübikinnitust on vaja, antakse igale kõnealusele laternale D-tüübi kinnitus. Sellist kombinatsiooni ei kasutata kaugtulelaternate ja lähitulelaternate puhul;
1. LISA

Teatis

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))





milles käsitletakse sõidukitüübi: (2): tüübikinnituse andmist tüübikinnituse laiendamist tüübikinnituse andmata jätmist tüübikinnituse tühistamist tootmise lõpetamist

seoses paigaltvõtu infosüsteemiga ÜRO eeskirja nr 159 kohaselt

Tüübikinnituse nr: …

1. Kaubamärk: …

2. Tüüp ja kaubanimi (-nimed): …

3. Tootja nimi ja aadress: …

4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: …

5. Sõiduki lühikirjeldus: …

6. Sõiduki tüübikinnituse saamiseks esitamise kuupäev: …

7. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus: …

8. Teenistuse väljastatud aruande kuupäev: …

9. Teenistuse väljastatud aruande number: …

10. Laienduse põhjus(ed) (vajaduse korral): …

11. Paigaltvõtu infosüsteemiga seoses tüübikinnitus antud/andmata jäetud:2…

12. Koht: …

13. Kuupäev: …

14. Allkiri: …

15. Käesolevale teatisele on lisatud järgmised dokumendid, mis kannavad eespool märgitud tüübikinnitusnumbrit: …

16. Märkused: …

(1) Distinguishing number of the country which has granted/extended/refused/withdrawn an approval (see approval provisions in this Regulation).

(2) Strike out what does not apply.
5.2.2.1.3.

Füüsiline kaitse Kaitseks otsese kontakti eest pingestatud osadega on ette nähtud kaitseaste IPXXB. Hindamine tehakse 5. lisa punkti 4 kohaselt. Lisaks sellele peab kaitseks elektrilöögi vastu, mis võib tekkida kaudse kontakti tagajärjel, elektrikaitsetõkete ja -kestade juurde kuuluvate elektrit juhtivate katmata osade ja elektrilise šassii vaheline takistus olema väiksem kui 0,1 oomi ning kahe teineteisest vähem kui 2,5 meetri kaugusel paikneva ja üheaegselt pingestuva elektrit juhtiva katmata osa vaheline takistus väiksem kui 0,2 oomi, kui voolutugevus on vähemalt 0,2 amprit. Takistuse võib arvutada vooluahela asjakohastes osades eraldi mõõdetud takistuste põhjal. See nõue on täidetud, kui galvaaniline ühendus luuakse keevisliite abil. Kahtluste korral või kui ühendus on loodud teisiti kui keevitamise teel, kasutatakse mõõtmiseks üht 5. lisa punktis 4 kirjeldatud katsemenetlustest.
3.4.1.

Ettereastuva sõiduki stsenaarium Sõiduk normaalne lengerdusmäär sõidurajal on 0,375 m. Kui sõiduk ületab normaalse lengerdusmäära, tajutakse seda ettereastumise tajumispiirini jõudnud sõidukina (tõenäoliselt enne tegelikku sõidurajavahetust). Kaugus a. on tajumiskaugus, mis põhineb tajumisajal [a]. See määrab külgsuunalise vahekauguse, mille korral süsteem registreerib, et teine sõiduk sooritab ettereastumise manöövrit. Väärtus a. arvutatakse järgmise valemiga: a. = külgsuunalise liikumise kiirus x riski tajumise aeg [a] (0,4 s). Riski tajumise aeg algab, kui eesliikuv sõiduk ületab ettereastumise läve. Suurim külgsuunalise liikumise kiirus on saadud tegelike sõidutingimuste andmete alusel (Jaapan). Riski tajumise aeg [a] on saadud sõidusimulaatori andmete alusel (Jaapan). 2 sekundit* on määratud kui maksimaalne aeg kokkupõrkeni (TTC). Sellest väiksema väärtuse korral järeldab süsteem, et pikisuunas on kokkupõrkeoht. Märkus: TTC = 2,0 sekundit valitakse ÜRO eeskirja hoiatussignaale käsitlevate suuniste alusel.
7.1.2.5.

kõigi asjaomase sõidukitüübi tarkvarauuenduste dokumendid, kus on kirjas: a) tarkvarauuenduse otstarve; b) milliseid sõiduki süsteeme või funktsioone tarkvarauuendus võib mõjutada; c) millised neist on saanud tüübikinnituse; d) vajaduse korral teave selle kohta, kas tarkvarauuendus mõjutab nende tüübikinnitusega süsteemide mõne asjakohase nõude täitmist; e) kas tarkvarauuendus mõjutab süsteemi tüübikinnituse mis tahes parameetrit; f) kas tüübikinnitusasutuselt on taotletud tarkvarauuenduse heakskiitu; g) kuidas ja millistel tingimustel võib tarkvarauuendust teha; h) kinnitus selle kohta, et tarkvarauuendus toimub turvaliselt; i) kinnitus selle kohta, et tarkvarauuendus on edukalt läbinud kontrolli- ja valideerimismenetlused.
14.1.1.

Läbivaatamine Kui teabedokumentides esitatud andmeid on muudetud ja tüübikinnitusasutus leiab, et tõenäoliselt ei avalda tehtud muudatused märgatavat ebasoovitavat mõju ning et sõiduki alarmsüsteem vastab igal juhul endiselt nõuetele, nimetatakse muudatust „läbivaatamiseks“. Sel juhul annab tüübikinnitusasutus vajaduse korral välja teabedokumentide parandatud leheküljed, märkides igale parandatud leheküljele selgelt muudatuse laadi ja uue väljaandmise kuupäeva. See nõue loetakse täidetuks, kui on olemas teabedokumentide konsolideeritud ja ajakohastatud versioon koos muudatuse üksikasjaliku kirjeldusega.
2.5.

„Sõiduki omavolilist kasutamist takistav seade“ – lukustussüsteem, mis on projekteeritud nii, et see takistab sõiduki omavolilise kasutamise korral mootori tavapärast käivitamist või sõiduki muu põhijõuallika tavapärast kasutamist, ning on kombineeritud vähemalt ühe süsteemiga, mis: a) lukustab roolimehhanismi või b) lukustab jõuülekande või c) lukustab käigukangi või d) lukustab pidurid. Süsteemi korral, mis lukustab pidurid, ei tohi seadme väljalülitamine pidureid sõidukijuhi tahte vastaselt automaatselt vabastada.
3.8.2.

Osi/kasutustõkist mõjutatakse sinusoidaalse vibratsiooniga, millel on järgmised omadused: 3.8.2.1. 1. tüübi puhul: sagedus muutub vahemikus 10 Hz – 500 Hz, maksimaalne amplituud on ± 5 mm ja maksimaalne kiirendus 3 g (tippväärtus 0); 3.8.2.2. 2. tüübi puhul: sagedus muutub vahemikus 20 Hz – 300 Hz, maksimaalne amplituud on ± 2 mm ja maksimaalne kiirendus 15 g (tippväärtus 0); 3.8.2.3. Nii 1. kui ka 2. tüübi puhul: sageduse muutumine on 1 oktav/min; tsüklite arv on 10, katse tehakse kõigil kolmel teljel; vibratsiooni rakendatakse madalatel sagedustel maksimaalse püsiamplituudiga ning kõrgetel sagedustel maksimaalse püsikiirendusega.
5.2.3.

Laetava energiasalvestussüsteemi rikke hoiatusmärguanne Kui sõiduk on aktiivset juhtimist võimaldavas režiimis, peab sõiduk punktides 6.13–6.15 näidatud juhtudel andma juhile hoiatusmärguande. Valgusmärguande korral peab märgulamp olema piisavalt hele, et see oleks juhile nähtav nii päevavalges kui ka pimedal ajal sõites, kui juht on kohanenud sõidutee valgustingimustega. Selleks et kontrollida, kas lamp on töökorras, peab see märgulamp süttima kas veosüsteemi sisselülitamisel või asendis, mille tootja on kontrollimiseks ette näinud veosüsteemi sisselülitamise ja käivitamise vahel. See nõue ei kehti ühisväljal näidatava märgulambi või teksti kohta.
5.2.

Mõõtmismeetod Isolatsioonitakistuse mõõtmiseks valitakse käesoleva lisa punktides 5.2.1 ja 5.2.2 loetletud mõõtmismeetodite seast sobiv sõltuvalt pingestatud osade elektrilaengust või isolatsioonitakistusest. Mõõdetava vooluahela ulatus tehakse eelnevalt kindlaks vooluahela skeemide abil. Kui kõrgepingesiinid on üksteisest galvaaniliselt eraldatud, mõõdetakse isolatsioonitakistust igal vooluahelal. Peale selle võib teha isolatsioonitakistuse mõõtmiseks vajalikke muudatusi, nagu näiteks katte eemaldamine pingestatud osadele juurdepääsemiseks, mõõtejuhtmete vedamine ja tarkvara muutmine. Juhul kui mõõdetavad väärtused ei ole isolatsioonitakistuse integreeritud jälgimissüsteemi vms töötamisest tingituna stabiilsed, võib mõõtmiste tegemiseks teha vajalikke muudatusi, näiteks peatada asjaomase seadme töö või seade eemaldada. Kui seade on eemaldatud, kasutatakse jooniseid tõendamaks, et pingestatud osade ja elektrilise šassii vaheline isolatsioonitakistus ei ole muutunud. Need muudatused ei tohi mõjutada katsetulemusi. Selle kindlakstegemine võib nõuda kõrgepingeahela otsest kasutamist, mistõttu tuleb olla äärmiselt ettevaatlik lühise või elektrilöögi ohu suhtes.
6.6.5.2.

Kogu energia muutust võrreldakse kineetilise energia muutusega, mis on saadud valemiga: kus Vi on löögikiirus ja M on deformeeritava liikuvtõkke kogumass. Kui inertsimomendi muutus (M*)V) ei ole võrdne koguimpulsiga (I) ±5 % või kui kogu neeldunud energia (En) ei ole võrdne kineetilise energiaga EK ±5 %, siis tuleb katseandmed läbi vaadata ja teha kindlaks selle vea põhjus. Joonis 1 Löökkeha konstruktsioon

Joonis 2 Löökkeha ülaosa

Joonis 3 Alumiiniumkärje paigutus

Joonis 4 Alumiiniumkärje elementide mõõtmed

Joonis 5 Seljaplaadi konstruktsioon

Joonis 6 Seljaplaadi kinnitamine ventilatsiooniseadme ja katsesõiduki esiplaadi külge

Joonis 7 Seljaplaadi ventilatsiooniavade vahelduv samm

Seljaplaadi ülemine ja alumine äärik Märkus. Kinnitamise lihtsustamiseks võib põhjaäärikus olevad kinnitusaugud laiendada piludeks, nagu allpool näidatud, eeldusel, et on võimalik saavutada piisav haare vältimaks lahtitulekut kokkupõrkekatse jooksul. Joonis 8

Joonis 9 Ventilatsiooniraam

Ventilatsiooniseade on konstruktsioon, mis on valmistatud 5 mm paksusest ja 20 mm laiusest plaadist. Üksnes vertikaalplaadid perforeeritakse üheksa 8 mm avaga, et õhk saaks horisontaalselt ringelda.
2. LISA

Tüübikinnitusmärkide kujundus

Näidis A



a = min 8 mm

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et see sõidukitüüp on seoses valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldusega saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) seeriaga 07 muudetud ÜRO eeskirja nr 48 kohaselt. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus on antud kooskõlas ÜRO eeskirjaga nr 48, mida on muudetud seeriaga 07.

Näidis B



a = min 8 mm

Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et see sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) seeriaga 07 muudetud ÜRO eeskirja nr 48 ja ÜRO eeskirja nr 33 kohaselt (1). Tüübikinnitusnumber näitab, et vastavate tüübikinnituste andmise ajal oli ÜRO eeskirja nr 48 muudetud seeriaga 07 ja ÜRO eeskiri nr 33 kehtis algkujul.

(1) Teine number on esitatud vaid näitena.
1.5.2.

Sõidukiirus M1-kategooria sõidukitel täismassiga kuni 3 500 kg ja N1-kategooria sõidukitel kalibreeritakse ja katsetatakse rehvirõhuseire süsteemi järgmiselt: a) torkekatse puhul, selleks et kontrollida käesoleva eeskirja punkti 5.2 nõuete täitmist, kiiruste vahemikus 40–120 km/h või kuni sõiduki suurima valmistajakiiruseni, kui see on alla 120 km/h, ning b) difusioonikatse puhul, selleks et kontrollida käesoleva eeskirja punkti 5.3 nõuete täitmist, ning tõrkekatse puhul, et kontrollida käesoleva eeskirja punkti 5.4 nõuete täitmist, kiiruste vahemikus 40–100 km/h või kuni sõiduki suurima valmistajakiiruseni, kui see on alla 100 km/h. M2-, M3-, N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukitel kalibreeritakse ja katsetatakse rehvirõhuseire süsteemi järgmiselt: c) torkekatse puhul, selleks et kontrollida käesoleva eeskirja punkti 5.2 nõuete täitmist, kiiruste vahemikus 30–90 km/h (või kuni sõiduki suurima valmistajakiiruseni, kui see on alla 90 km/h), ning d) difusioonikatse puhul, selleks et kontrollida käesoleva eeskirja punkti 5.3 nõuete täitmist, ning tõrkekatse puhul, et kontrollida käesoleva eeskirja punkti 5.4 nõuete täitmist, kiiruste vahemikus 30–90 km/h (või kuni sõiduki suurima valmistajakiiruseni, kui see on alla 90 km/h). Katse jooksul tuleb katta kogu kiirusvahemik. Kiirushoidikuga varustatud sõidukitel ei tohi kiirushoidik olla katsetamise ajal aktiveeritud.
5.2.3.2.4.

M 2 -, M 3 -, N 2 ja N 3 -kategooria sõidukite puhul, kui neile on paigaldatud sõidukisisene kiiruse piiramise seade, mis vastab ÜRO eeskirja nr 89 nõuetele, peab rehvide kiiruskategooria sümbol vastama seadistatud piirkiirusele. Kui sõiduki valmistaja on ette näinud, et maksimaalne valmistajakiirus on suurem kui kiirus, mis vastab sõidukile paigaldatud rehvide madalaima kiiruskategooria sümbolile, peab sõidukis olema juhile kergesti nähtaval kohal hoiatussilt, mis näitab sõidukile paigaldatud rehvide maksimaalset lubatud kiirust.
1.4.

Kui puudub süsteem või andur, mis pakuks 3. jao kohaselt salvestatavat ja säilitatavat andmeelementi 4. lisas „ANDMEELEMENDID“ esitatud vormingus (vahemik, lahutusvõime ja andmevõtusagedus), või kui see ei ole salvestamise ajal töökorras, ei nõuta käesolevas dokumendis selliste andmete salvestamist ega selliste süsteemide või andurite paigaldamist või töökorda seadmist. Kui sõiduk on varustatud algseadmete valmistaja anduri või süsteemiga, mis on ette nähtud andmeelemendi esitamiseks 4. lisas „ANDMEELEMENDID“ sätestatud vormingus, tuleb anduri või süsteemi töötamise ajal esitada andmeelement kindlaksmääratud vormingus. Kui põhjus, miks süsteem või andur ei ole salvestamise ajal töökorras, on selle süsteemi või anduri rike, registreeritakse see tõrge pardasalvestis, nagu on sätestatud 4. lisas „Andmeelemendid“.
(2)

ISOFIX-tüüpi pooluniversaalkategooria lapse turvasüsteem – — tugijalaga varustatud lapse turvasüsteem, mis paikneb näoga sõidusuunas või — tugijala või ülakinnituse rihmaga varustatud lapse turvasüsteem, mis paikneb seljaga sõidusuunas, kasutamiseks sõidukites, mille istmed on vajaduse korral varustatud ISOFIX-kinnituspunktide süsteemi ja ISOFIX-ülakinnituspunktiga või — seljaga sõidusuunas paiknev lapse turvasüsteem, mida toestab sõiduki armatuurlaud, kasutamiseks ISOFIX-kinnituspunktide süsteemiga varustatud juhi kõrvalistmel või — küljega sõidusuunas paiknev lapse turvasüsteem, mis on vajaduse korral varustatud pöörlemisvastase seadmega, kasutamiseks sõidukites, mille istmed on vajaduse korral varustatud ISOFIX-kinnituspunktide süsteemi ja ülakinnituspunktiga.
b)

Määratakse pea ja kaelaliigese kese (J), mis on näidatud joonisel C. See peab olema punktist Mf 100 mm tagapool ja H-punktist (H) 588 mm kõrgemal. Juhul kui pea ja kaelaliigese kese (J) ei vasta sõiduki istmete paigutusele, seatakse juhiiste pikisuunalise seadevahemiku keskpunkti. Kui istet ei ole võimalik seada pikisuunalise seadevahemiku keskpunkti, kasutatakse keskpunktist vahetult tagapool asuvat seadeasendit.
LISA A3

Tüübikinnitusmärgi kujundus

Tüübikinnitusmärgile, mis on välja antud ja kinnitatud sõidukile kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 5, peab olema lisatud tärk, mis näitab, millise tasemega tüübikinnitus piirdub.

Käesolevas lisas kirjeldatakse tüübikinnitusmärgi väljanägemist ja näidatakse, kuidas seda koostada.

Järgmisel skeemil on märgi üldine paigutus, proportsioonid ja sisu. Selgitatakse numbrite ja tähtede tähendust ning viidatakse ka allikatele, mille abil teha kindlaks tüübikinnitusjuhtumite alternatiivid.

(1)

Järgmine joonis on praktiline näide, kuidas seda märki koostada.

Ülaltoodud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud sõidukile vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5, näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Ühendkuningriigis (E 11) ÜRO eeskirja nr 154 kohaselt tüübikinnitusnumbri 2439 all, nagu on määratletud punkti 5.2.1 3. osas. See märk näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt käesoleva eeskirja algversiooni nõuetele. Lisaks märgib lisatud kood 1A, et sõiduk on saanud tüübikinnituse 1A-tasemel (Euroopa).

Järgmine joonis on praktiline näide, kuidas seda märki koostada.

Ülaltoodud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud sõidukile vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5, näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (E 2) kooskõlas:

a) ÜRO eeskirjaga nr 83 ja selle tüübikinnitusnumbri 3. osa on 9876. See märk näitab, et tüübikinnitus on antud selle eeskirja kohaselt sellisena, nagu seda on muudetud muudatuste seeriaga 08. Lisaks märgib lisatud kood ZA, et sõiduk on saanud tüübikinnituse vastavalt teatava taseme nõuetele, mis seostuvad koodiga ZA;

b) käesoleva eeskirjaga ja selle tüübikinnitusnumbri 3. osa on 2439. See märk näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt käesoleva eeskirja algversiooni nõuetele. Lisaks märgib lisatud kood 1A, et sõiduk on saanud tüübikinnituse 1A-tasemel (Euroopa).

Tabel A3/1

Tüübikinnituse taset tähistavad koodid

Kood Kokkuleppeosaline, kelle nõudeid kohaldatakse 1A Euroopa Liit 1B Jaapan 02 Harmoneeritud

(1) Käesoleva eeskirja punkti 5.4.1 allmärkuse kohane riiginumber.
2.10.1.

D või D c on vedukile ja haagisele mõjuva horisontaalse jõu teoreetiline võrdlusväärtus ning seda kasutatakse dünaamilistel katsetel horisontaalse koormuse kindlaksmääramise alusena. Mehaaniliste haakeseadiste ja nende osade korral, mis ei ole konstrueeritud vertikaalkoormuse vastuvõtmiseks, kasutatakse valemit Punktis 2.12 määratletud jäiga tiisliga haagiste jaoks ettenähtud mehaaniliste haakeseadiste ja nende osade puhul kasutatakse valemit kus: T on veduki täismass tonnides. Kui see on asjakohane, hõlmab see jäiga tiisliga haagise tekitatud vertikaalkoormust (3); R on poolhaagise või vertikaalsuunas vabalt liikuva tiisliga haagise täismass tonnides3; C on punktis 2.12 määratletud jäiga tiisliga haagise telje või telgede kaudu maapinnale ülekantav mass tonnides, kui see on vedukiga ühendatud ja koormatud täismassini2; g on raskuskiirendus (arvestuslikult 9,81 m/s2); S on väärtus, mis on määratletud punktis 2.10.2.