ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
6.8.1.

Lehtmetallist servad, nagu need on vihmaveerennidel ja lükanduste liugurteedel, on lubatud ainult juhul, kui need on tagasi painutatud või paigaldatud koos kaitsega, mis vastab käesolevas eeskirjas ettenähtud nõuetele. Kaitseta serva loetakse tagasipainutatuks, kui tagasipaine on umbes 180° või kui see on sõiduki kere poole painutatud nii, et seda ei saa puudutada 100 mm läbimõõduga kuuliga. Punkti 5.4 sätteid ei kohaldata järgmiste lehtmetallist servade suhtes: kapoti tagumine serv ja tagumise pagasiruumi esiserv. Kapoti tagumine serv hõlmab selle serva ekstrapolatsiooni vasakule ja paremale (nt poritiiva ülemist serva või A-piilari serva). Ekstrapolatsioon piirdub külgedel tuuleklaasi äärmise külgmise punktiga.
(2)

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid otsusega nr 1719/2006/EÜ (1) vastu programmi „Euroopa noored”. See programm, mille edu on kõikides liikmesriikides aina kasvanud, sisaldab olulist komponenti, mille eesmärk on aidata kaasa noorte tegevuste tugisüsteemide kvaliteedi parandamisele ja noortevaldkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamisele.
—

kuna WADA on struktureeritud kontinentaalselt, on tihe koostöö Euroopa Nõukoguga vajalik, et saavutada ühine arusaamine kõigis Euroopale huvi pakkuvates küsimustes.
2.

Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 11 ja 12 on sätestatud, et igaühel on õigus sõnavabadusele, rahumeelselt koguneda ja moodustada ühinguid. Artiklis 24 on sätestatud, et lapsed võivad vabalt väljendada oma seisukohti ning et neid seisukohti võetakse arvesse lapsega seotud küsimustes vastavalt tema vanusele ja küpsusele;
—

Eesistujariigi esindaja tutvustab CAHAMA (1) koosolekutel seisukohta küsimustes, mille puhul on seisukoht ette valmistatud. Euroopa Komisjon esitab ELi seisukoha ELi pädevusse kuuluvates küsimustes ja siis, kui on olemas seisukoht, milles on kokku lepitud asutamislepingu asjakohaste sätete kohaselt.
3)

tunnustama paremini spordi panust Euroopa 2020. aasta strateegia üldeesmärkide saavutamisse, arvestades, et spordil on tugev potentsiaal aidata kaasa arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule ning uute töökohtade loomisele ning et samuti suurendab sport sotsiaalset kaasatust, avaldab positiivset mõju haridusele ja koolitusele ning rahvatervisele ja aktiivsena vananemisele;
28.

ELi 2012. aasta noortearuandes esitatakse teavet noorte kaasamisega seonduvate väljakutsete kohta, viidates ELi asjakohastele näitajatele noorte kohta. Aruandes tuuakse esile, et peamiselt on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus see noorte rühm, kes ei tööta, ei omanda haridust ega osale koolitusel, ning märgitakse, et EL-27s on vaesusriskis olevate või sotsiaalselt tõrjutud noorte määr 29,1 %, mis on kõrgem kui üldelanikkonnal (23,5 %). See näitab, kui tähtis on pöörata erilist tähelepanu elanikkonna sellele osale ja kehtestada noortevaldkonnas prioriteediks sotsiaalne kaasatus;
2.

kehaline aktiivsus on üks tõhusamaid viise mittenakkuslike haiguste ennetamiseks ja rasvumise vastu võitlemiseks (6). Lisaks on üha enam tõendeid selle kohta, et kehalise aktiivsuse ning vaimse tervise ja kognitiivsete protsesside vahel esineb positiivne seos (7). Vähesel kehalisel aktiivsusel on kahjulik mõju mitte üksnes inimeste tervisele, vaid ka tervishoiusüsteemidele ja majandusele tervikuna, kuna sellega kaasnevad märkimisväärsed otsesed ja kaudsed majanduslikud kulud (8). Ennetustegevuse, ravi ja taastumisega seotud kasust tulenevalt on kehaline aktiivsus kasulik igas vanuses ning eelkõige Euroopa elanikkonna vananemist ja igas vanuses hea elukvaliteedi säilitamist silmas pidades;
10.

majandus- ja finantskriisi negatiivne mõju majanduskasvule ja tööhõivele on eelkõige puudutanud noori, kellel on vähem võimalusi. Euroopa Liidu noorte töötuse määr on jõudnud murettekitavale tasemele, ületades alla 25aastaste puhul 20 % taseme, ja see tase on tõusmas. 21,1 % noori vanuses 18–24 eluaastat ohustab vaesus;
3.

hiljutise kogu ELi hõlmava uurigu kohaselt moodustab sport 1,76 % kogu üldisest lisaväärtusest ELis (9). Kui mitmekordistavad mõjud arvesse võtta, ulatub spordi osakaal isegi kuni 2,98 protsendini kogu üldisest lisaväärtusest ELis. Lisaks on spordisektori majanduskasv osutunud tööjõumahukaks, mida näitab see, et spordil on suurem osakaal ELi üldises tööhõives (ulatudes 2,12 protsendini) kui kogu lisaväärtuses. Võttes arvesse selle ebaproportsionaalselt suurt tööjõumahukust, on spordil oluline roll tööhõive kindlustamisel;
—

Raudteekaubaveokoridorid nr 1 ja nr 2 on omavahel ühendatud Rotterdamis, Antwerpenis ja Baselis; raudteekaubaveokoridorid nr 1 ja nr 8 on omavahel ühendatud Rotterdamis, Antwerpenis ja Duisburgis; raudteekaubaveokoridorid nr 1 ja nr 6 on omavahel ühendatud Milanos; raudteekaubaveokoridorid nr 2 ja nr 6 on omavahel ühendatud Lyonis ning raudteekaubaveokoridorid nr 2 ja nr 4 on omavahel ühendatud Metzis.
1.

TUNNISTAVAD, et pärast resolutsiooni vastuvõtmist Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta on kriis esitanud noortepoliitikale uusi väljakutseid ning tarvis on tugevdada koostööd noortevaldkonnas ELi tasandil, et nende väljakutsetega tõhusalt toime tulla;
—

teavitama spordivaldkonna sidusrühmi korrapäraselt edusammudest ELi töökava rakendamisel, ning, kui see on asjakohane, nendega konsulteerima, et tagada tegevuse asjakohasus ja nähtavus;
5.

LEIAVAD, et töökava peaks subsidiaarsuse põhimõtet järgides tuginema alljärgnevatele juhtpõhimõtetele. Kavas tuleks: — tugineda eelmise noorte töökava (2014–2015) saavutustele; — anda noortevaldkonnas ELi tasandil tehtavale tööle vajaduse korral juurde hoogu ja kaalu; — tagada valdkondadevahelise koostöö kaudu ELi teistes poliitikavaldkondades teadlikkus noorte ees seisvatest konkreetsetest probleemidest; — anda panus ELi julgeoleku-, majandus- ja sotsiaalpoliitika valdkonna tegevuse üldistesse prioriteetidesse; — teha tööd teadmus- ja tõenduspõhise noortepoliitika nimel; — jääda paindlikuks, et selle abil saaks muutuvale poliitilisele keskkonnale reageerida piisavalt ja õigeaegselt; — edendada koostööl põhinevat kooskõlastatud lähenemisviisi liikmesriikide ja komisjoni vahel, mis võimaldaks neil luua lisaväärtust punktis 6 esitatud prioriteetsetes teemavaldkondades (vt allpool); — tugineda sünergiale programmiga „Erasmus+”, muu hulgas aidates kaasa konkreetsete, noorte jaoks prioriteetsete küsimuste kindlaks tegemisele programmi „Erasmus+” iga-aastase tööprogrammi jaoks; — kaasata noori, kasutades ära konsulteerimiskorda, et tagada nende jaoks tähtsate teemade käsitlemine töökavas.
2.

Oskuste, pädevuste ja teadmiste arendamine elukestva õppe pakkumisel on aluseks hästi toimivale tööturule, kus individuaalsed anded saavad areneda. Tuleb leida viise, kuidas valmistada noori ette tööturu muutuvate nõudmiste jaoks, samal ajal pidevalt ajakohastades ja parandades nende oskusi, kes juba on tööturul. Oskuste nõudlusele mittevastavust ja oskuste nappust tuleks käsitleda esmajärjekorras nii haridus- kui ka tööhõivesektoris. Muu hulgas tähendab see, et suuremat tähelepanu on vaja pöörata valdkonnaüleste oskuste (13) arendamisele ning et edendada tuleks töökohal toimuvat väljaõpet, tulevikus vajaminevate oskuste prognoosimist ning haridusasutuste ja ettevõtjate partnerlust. Oskuste ja pädevuste arendamise olulisus ulatub tööturust palju kaugemale. Samamoodi on tegu vastutustundlike kodanike kujundamisega, kes suudavad etendada aktiivset osa ühiskonnas ja demokraatlikus elus. Nimetatud kaks eesmärki täiendavad teineteist, kuna ühiskonnas vajalikud oskused ja pädevused on paljuski sama olulised ka töökohal.
5)

selle dialoogi toimimise optimeerimiseks on siiski vaja uusi jõupingutusi tagamaks, et see täidab oma eesmärki võimaldada pidevat ja hästistruktureeritud arvamuste vahetamist ELi spordivaldkonna sidusrühmade vahel ELi prioriteetide, ELi koostöö rakendamise ja järeltegevuste üle spordis;
95.

EL ja selle liikmesriigid töötavad samuti välja uuenduslikke koostööviise arenenumate arengumaadega, sealhulgas finantskoostöö viise, kuna need riigid vajavad soodustingimustel abi kas vähem või ei vaja seda üldse. Need riigid on olulised kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamiseks ja tähtsamate majandusriikidena on neil üha suurem mõju üleilmse tähtsusega avalikele hüvedele ja probleemidele, sealhulgas kliimamuutustele. Uuenduslik koostöö arenenumate arengumaadega Arenenumad arengumaad avaldavad olulist mõju oma piirkonnas, sealhulgas piirkondliku stabiilsuse allikana. Nende koostöö teiste arengumaadega süveneb kiiresti ja see on kogu rahvusvahelise koostöö tähtis osa. EL ja selle liikmesriigid loovad uusi partnerlussuhteid arenenumate arengumaadega, et edendada tegevuskava 2030 rakendamist mitmekesisema koostöö kaudu. Nende partnerlussuhete keskmes on dialoog avaliku poliitika ja reformide teemal. Poliitiliste dialoogidega edendatakse vastastikuseid huve ning määratakse kindlaks ühised prioriteedid, partnerlused ja koostöö põhimõtted, mille abil rakendatakse kestliku arengu eesmärke, mis tagavad ühtse ja integreeritud koostöö raamistiku. Uute partnerlussuhetega edendatakse parimate tavade vahetamist, tehnilise abi andmist ja teadmiste jagamist. Lisaks teevad EL ja selle liikmesriigid koostööd nende riikidega, et edendada lõunariikide ja kolmepoolset koostööd, kooskõlas arengu tõhususe põhimõtetega.
9.

Euroopa juhtrühma roll on: a. pakkuda ELi noortedialoogi üldist suunamist, mis kataks kõiki küsimusi, nagu tsükli temaatiline prioriteet, konsulteerimise vahendid, konsulteerimisega seotud üritused, sealhulgas ELi noortekonverentsid; b. anda vajaduse korral oma panus, vahendeid ja toetust ELi noortedialoogi kvaliteedi ning temaatilise järjepidevuse tagamiseks tsüklis; c. tagada tõhus koostöö riiklike töörühmadega, andes vajaduse korral suuniseid, vahendeid ja toetust, et tagada ELi noortedialoogi kvaliteetne rakendamine; d. tagada tsüklis osalemise hindamine ja seire ning ELi noortedialoogi tulemuste järelmeetmed, nende kasutamine ja laialdane levitamine; e. soodustada institutsioonilise mälu säilimist, et edastada see järgmisele eesistujariikide kolmikule Euroopa Komisjoni toetusel; f. astuda samme, et hõlbustada sujuvat üleminekut järgmisele eesistujariikide kolmikule; g. katta mis tahes muid aspekte, mida eesistujariikide kolmik liikmesriikidega konsulteerides vajalikuks peab.
9.

Euroopa Liidu spordialase töökava (edaspidi „ELi töökava“) JUHTEESMÄRKIDEKS on: — tugevdada aususel ja väärtustel põhinevat sporti ELis; — tugevdada spordisektori taastumist ja kriisitaluvust COVID-19 pandeemia ajal ja hiljem; — toetada kestlikku ja tõendipõhist spordipoliitikat; — suurendada osalemist spordis ja tervist tugevdavat kehalist aktiivsust, et soodustada aktiivset ja keskkonnasõbralikku eluviisi, sotsiaalset ühtekuuluvust ja kodanikuaktiivsust; — tagada valdkondadevahelise koostöö kaudu, et teistes ELi poliitikavaldkondades ollakse teadlikud sellest olulisest panusest, mida sport võib anda Euroopa sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt kestlikku majanduskasvu, digiüleminekusse ning taastumisse COVID-19 pandeemiast ja tulevasse vastupanuvõimesse ning ka kestliku arengu eesmärkide saavutamisse; — tugevdada ELi spordipoliitika rahvusvahelist mõõdet, eelkõige vahetades teavet ja tehes koostööd kolmandate riikide valitsuste ja sidusrühmadega; — võtta järelmeetmeid ELi kolme eelmise spordialase töökava ja muude spordiga seotud ELi dokumentide, näiteks nõukogu järelduste ja resolutsioonide alusel; — jätkata teadmiste ja kogemuste vahetamist ELi liikmesriikide ja komisjoni vahel; — intensiivistada ELi tasandil dialoogi ja koostööd spordiliikumise ning muude asjaomaste sidusrühmade ja institutsioonidega nii spordi ja kehalise aktiivsuse valdkonnas kui ka väljaspool seda; — toetada vajaduse korral programmi „Erasmus+“ spordipeatüki rakendamist;
10.

Euroopas tehtava noorsootöö ees seisab endiselt mitu väljakutset: a) Kontseptuaalne raamistik: Noorsootöö peab ka edaspidi reageerima ühiskonnas ja noorte igapäevaelus toimuvatele muutustele, uutele teadmistele ja poliitilisele kontekstile, olles samal ajal aktiivselt kaasav ja pakkudes kõigile noortele võrdseid võimalusi. Seetõttu tuleb välja töötada ühine arusaam ja ühised põhimõtted. Samuti on vaja, et noorsootöö jaoks oleks olemas ohutuid, juurdepääsetavaid, avatud ja autonoomseid keskkondi, et pidevalt arutataks meetodeid ja uusi tavasid, et analüüsitaks suundumusi ja uusi arenguid ning et kohandataks kontseptuaalseid raamistikke, strateegiaid ja tavasid, vajaduse korral koos partneritega teistest sektoritest. Lisaks on oluline tegeleda ülemaailmsete suundumustega, nagu demograafilised probleemid, kliimamuutused ja digiteerimine, ning toetada uuenduslike lahenduste väljatöötamist, nutikat ja digitaalset noorsootööd. b) Pädevus: Oluline on tagada piisavad vahendid noorsootöö pidevaks arendamiseks. Noorsootöötajate kvaliteetne haridus ja koolitus ning nende praktiline toetamine kogu ELis on eeltingimus noorsootöötajate pädevuste tunnustamise ja valideerimise edendamiseks liikmesriikides. c) Usaldusväärsus: Noorsootöö valdkonna tavasid tuleb ühiskonnas edendada ning noorsootöö kvaliteet peab vastama kõnealuse valdkonna ja ühiskonna ootustele ja nõuetele ning olema kooskõlas selle valdkonna olemuse, minapildi ja kutsetavadega, tagamaks, et noorsootöö rolli ja tähtsust ning selle tulemusi tunnustatakse ka väljaspool kõnealust valdkonda. Nende nõuete täitmiseks tuleb samuti parandada, jälgida ja hinnata noorsootöö kvaliteeti. Noorsootöö valdkonnas tuleks teha teadusuuringuid, tekitamata seejuures tarbetut bürokraatlikku koormust. d) Sidemed: Selleks et praktikakogukond arendaks noorsootööd edasi noorte vajadustele vastava valdkonnana, tuleks edendada sisekoostööd, sealhulgas sidemeid noorsootöö pakkujate ja noortepoliitika kujundajate vahel, ning koostööd muude sektorite ja poliitikavaldkondadega. Peale selle on kõik olulised tegurid ka ühiskonna poolne tunnustamine, noortepoliitikas osalemine, asjakohased õigusraamistikud, rahalised vahendid, institutsioonilised raamistikud ning asjakohased ja jätkusuutlikud struktuurid. e) Kriisid ja võimalused: Noorsootöö ees seisavad pidevalt olulised väljakutsed ja seda tuleb kohandada, et see vastaks muutuvatele vajadustele. Paljude noorteühenduste, noorsootöö organisatsioonide ja noorsooteenuste olemasolu ja kestlikkus on ohus selliste kriiside tõttu nagu COVID-19 pandeemia. Sotsiaalsete kontaktide piiramine on rängalt mõjutanud noorsootöö toimimist ja seega ka noori, eelkõige vähemate võimalustega noori. Noorsootöö on siiski näidanud suutlikkust sellisele kriisile kiiresti reageerida ja tagada, et noorte seisukohti võetakse arvesse Euroopa kriisijärgse tuleviku tegevuskava koostamisel;
11.

„Kvaliteetne tööhõive kõigile“ a) edendama ja hõlbustama noorte õiglast kohtlemist tööturul ning püüdma kaotada igasugune diskrimineerimine ja ebavõrdsus töökohal; b) tagama võrdsed võimalused tööturu vajadusteks vajalike oskuste arendamiseks, et tagada parem juurdepääs kvaliteetsetele ja kestlikele töökohtadele, mis pakuvad õiglaseid ja tervislikke töötingimusi; c) edendama noorte ja asjaomaste tööturu osaliste harimist ja teavitamist kitsamalt noorte töötajate õiguste vallas; d) edendama ja säilitama noorte tervislikku eluviisi (sealhulgas vaimset tervist), kujundades välja tingimused, millega tagada vastupanuvõime tööturul ja noorte tööalane heaolu; e) edendama inimväärseid töötingimusi, sealhulgas vajaduse korral paindlikku töökorraldust, et saavutada parem töö- ja eraelu tasakaal; (10) f) võtma meetmeid, et vältida töösuhteid, mis võivad põhjustada ebakindlaid töötingimusi ning noorte töötajate haavatavust ja ebakindlust; g) kohustuma kaitsma noorte tööalaseid õigusi, võttes arvesse töö muutuvat olemust, ning edendama noorte juurdepääsu piisavale sotsiaalkaitsele, võttes arvesse nende erinevat tausta; h) jätkuvalt lisama oma riiklikesse hariduse ja oskuste alastesse poliitikameetmetesse elukestva õppe põhipädevused ning noorte erinevad praktilised, kutse- ja valdkonnaülesed oskused vastavalt tööturu vajadustele; i) võimaldama noortele paremat juurdepääsu tööpõhistele õppimisvõimalustele, nagu praktika, õpipoisiõpe, rahvusvaheline koolitus ja töövarjuna töötamine, sealhulgas neile, kes ei saa neid võimalusi rahaliste piirangute tõttu kasutada, pakkudes õppeprogrammide ajal ka asjakohast toetust; j) edendama koostöös tööandjatega ja erinevate mentorlusprogrammide, näiteks noortele sotsiaalsetele ettevõtjatele mõeldud programmide kaudu noortele suunatud paremaid karjäärialase nõustamise, juhendamise, teenuste ja kutsealase ümberõppe võimalusi nii enne nende tööalast karjääri kui selle jooksul; k) edendama juurdepääsu tähtajatutele töölepingutele, rakendades ELi ja riiklikke pikaajalisi projekte, mille eesmärk on edendada noorte tööhõivet, et tagada inimväärsed töövõimalused;
(See on koht, kus noorte kogemused noorsootööga tavaliselt algavad ja kus toimub tavaliselt suurem osa noorsootööst.)

Poliitilised soovitused

Parimate tavade kokkuvõte

Kooskõlastamine Euroopa noorsootöö tegevuskava / Bonni protsessiga

Koostöös algatustega „Europe goes local“ ja „Democracy Reloading“ (kinnitamisel)

Deklaratsioonis „Signposts for the Future“ (Tuleviku teetähised) on noorsootöö pakkumine kohalikul tasandil („local youth work offer“) esimene peatüki „Youth work provision“ (Noorsootöö) all välja toodud kolmest punktist. Kolmanda Euroopa noorsootööalase kokkutuleku lõppdeklaratsiooni punktis 7 on öeldud, et igasugune noorsootöö pakkumine peaks hõlmama selget strateegiat, et suurendada osalevate noorte sotsiaalset kaasatust ja mitmekesisust (7).

Hinnata, mis seisus on deklaratsiooni „Signposts for the Future“ rakendamine ning määrata kindlaks järgmise Euroopa noorsootööalase kokkutuleku eesmärgid
21.

ELi noortekonverentsid on noortedialoogi protsessi oluline osa, luues turvalise ruumi, kus osalejatel on osalemiseks vajalikud teadmised ja võimalused, ning need konverentsid peaksid tooma kokku otsustajad, et dialoogis sisuliselt osaleda, vahetada noortega võrdsetel alustel arvamusi, koosluua nendega konverentside tulemused ning integreerida need võimaluse korral oma poliitiliste otsuste tegemisse, et tagada sisukas noorte osaluse protsess;
20.

ajal, mil spordi moderniseerimine loob spordi majanduslikust potentsiaalist uusi rahalisi võimalusi, on äärmiselt oluline, et väärtuspõhise organiseeritud spordi puhul säiliks spordiausus, et järgitaks hea juhtimistava põhimõtteid ning liikmesriigi, ELi ja rahvusvahelist õigust ja et säiliksid võrdsed tingimused, mis on vajalikud kõigi osalejate solidaarsusväärtuste tõhusaks rakendamiseks;
B.1.

Punktis A sätestatud kohaldamisala piires tuleb soodustavaid maksumeetmeid, millega kehtestatakse oluliselt madalam tegelik maksustamistase (sealhulgas nullmääraga maksustamine) kui see, mida kõnealuses liikmesriigis üldiselt kohaldatakse, käsitada potentsiaalselt kahjulikuna ja seetõttu on need käesoleva käitumisjuhendiga reguleeritud. Selline maksumäär võib tuleneda nominaalmaksumäärast, maksubaasist või mis tahes muust asjaomasest tegurist. Hinnates, kas sellised meetmed on kahjulikud, tuleks muu hulgas arvesse võtta järgmist: 1) kas soodustused on de facto või de jure eraldatud siseturust, näiteks kas neid antakse ainult mitteresidentidele või mitteresidentidega tehtud tehingute puhul, või ei mõjuta need liikmesriigi maksubaasi, või 2) kas soodustusi antakse ilma tegeliku majandustegevuse või märkimisväärse majandusliku kohalolekuta sellises liikmesriigis, kes selliseid maksusoodustusi pakub, või 3) kas hargmaise kontserni tegevuste kasumi kindlaksmääramise reeglid erinevad rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetest, eelkõige reeglitest, milles on kokku leppinud OECD, või 4) kas maksumeetmed ei ole piisavalt läbipaistvad, sealhulgas juhul, kui õigussätteid on muudetud mitteläbipaistval viisil leebemaks haldustasandil.