Rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtib ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) originaaltekst. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) seisundidokumendist TRANS/WP.29/343, mis on kättesaadav aadressil http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 110 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse:

Lisand 109: Eeskiri nr 110

eeskirja algversiooni täiendus 6 — jõustumise kuupäev: 18. juuni 2007

SISUKORD

EESKIRI

I OSA

II OSA

LISAD

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmise suhtes:

2. MÄÄRATLUSED JA OSADE KLASSIFIKATSIOON

Sõidukites kasutatavad CNG-osad klassifitseeritakse töörõhu ja funktsiooni järgi, nagu näidatud joonisel 1-1.

Osa võib koosneda mitmest koostisosast, mis kuuluvad vastavalt maksimaalsele töörõhule ja funktsioonile eri klassi.

Rõhk — atmosfäärirõhu suhtes mõõdetud rõhk, kui ei ole teisiti nimetatud.

2.1.1. Tarnerõhk — väljareguleeritud rõhk ühtlase gaasitemperatuuri 15 °C juures.

2.1.2. Katserõhk — rõhk, milleni asjaomane osa viiakse vastavuskatsete käigus.

2.1.3. Töörõhk — maksimaalne rõhk, millise jaoks on asjaomane osa projekteeritud ja mis on vastava osa tugevuse kindlaksmääramise alus.

2.1.4. Töötemperatuurid — lisas 5O märgitud temperatuurivahemike maksimumväärtused, mille juures on tagatud eriosa ohutu ja nõuetekohane toimimine ning mille jaoks nimetatud osa on projekteeritud ja heaks kiidetud.

„Eriosa” tähendab järgmist:

Paljud loetletud osadest võivad olla ühendatud või sobitatud kokku „multifunktsionaalseks osaks”.

Joonis 1-1.

CNG-osade klassifitseerimise skeem

Joonis 1-2.

Katsed, mida tuleb viia läbi konkreetse klassi osadega (v. a balloonidega)

Mahuti (või balloon) — surumaagaasi hoidmiseks mõeldud mis tahes anum;

2.3.1. Mahuti võib olla:

2.4. Mahuti tüüp — mahutid, mis ei erine üksteisest lisas 3 nimetatud suuruse- ja materjaliomaduste poolest.

Mahutile kinnitatud tarvikud — järgmised osad (kuid mitte ainult need osad), kas eraldi või ühendatuna, kui need on mahuti külge kinnitatud:

2.5.1. manuaalventiil;

2.5.2. rõhuandur/-indikaator;

2.5.3. kaitseklapp (rõhuklapp);

2.5.4. rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv);

2.5.5. ballooni automaatventiil;

2.5.6. ülevooluklapp;

2.5.7. gaasikindel kaitsekest.

2.6. Ventiil — seade, mille abil saab reguleerida vedelikuvoolu.

2.7. Automaatventiil — ventiil, mida ei juhita käsitsi.

2.8. Ballooni automaatventiil — jäigalt balloonile kinnitatud automaatventiil, mis reguleerib gaasivoolu toiteseadmetesse. Automaatventiili nimetatakse ka kaugjuhitavaks hooldusventiiliks.

2.9. Tagasilöögiklapp — automaatventiil, mis võimaldab gaasi voolamist ainult ühes suunas.

2.10. Ülevooluklapp (ülevoolu piirav seade) — seade, mis kindlaksmääratud koguse ületamisel lülitab gaasivoolu automaatselt välja või piirab seda.

2.11. Manuaalventiil — jäigalt balloonile kinnitatud käsitsi juhitav ventiil.

2.12. Kaitseklapp (rõhuklapp) — seade, mis hoiab ära eelnevalt kindlaksmääratud vastuvoolurõhu ületamise.

2.13. Hooldusklapp — isolatsiooniventiil, mis suletakse ainult sõiduki hooldamise ajaks.

2.14. Filter — kaitsesõel, mis eemaldab gaasivoolust võõrkehad.

2.15. Toruliitmik — torude või voolikute süsteemis kasutatav ühendusdetail.

Kütusetorud

2.16.1. Painduvad kütusetorud — painduvad torud või voolikud, milles voolab maagaas.

2.16.2. Jäigad kütusetorud — torud, mis ei ole tavapärasel kasutusel ettenähtud painduma ja milles voolab maagaas.

Gaasivarustusseade — seade gaaskütuse suunamiseks mootori sisselasketorustikku (karburaatorisse või injektorisse).

2.17.1. Gaasi ja õhu segaja — mootorisse siseneva õhu ja gaaskütuse segamise seade.

2.17.2. Gaasiinjektor — gaaskütuse mootorisse suunamise või sellega ühendatud sisselaskesüsteemi seade.

2.18. Gaasivoolu reguleerseade — gaasivoolu mootorisse reguleeriv ja piirav seade, mis on paigaldatud voolusuunda arvestades pärast rõhuregulaatorit.

2.19. Gaasikindel kest — seade koos gaasi ventilatsioonitoruga, mis suunab gaasilekke sõidukist välja.

2.20. Rõhuindikaator — survestatud seade, mis näitab gaasi rõhku.

2.21. Rõhuregulaator — seade, mida kasutatakse mootorisse suunatava gaaskütuse rõhu reguleerimiseks.

2.22. Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv) — ühekordse kasutusega seade, mille aktiveerib liiga kõrge temperatuur ja/või rõhk ning mis laseb ballooni purunemise eest kaitsmiseks gaasi välja.

2.23. Täiteüksus või paak — sõidukile väliselt või sisemiselt (mootoriruumi) kinnitatud seade, mida kasutatakse mahuti täitmiseks tanklas.

2.24. Elektrooniline kontrollplokk (surumaagaasi lisamine) — seade, mis reguleerib mootori gaasivajadust ja teisi mootoriparameetreid ning sulgeb ohutuse kaalutlustel automaatselt automaatventiili.

2.25. Osade tüüp — punktides 2.6–2.23 nimetatud osad, mis ei erine üksteisest niisuguste põhiomaduste poolest, nagu materjalid, töörõhk ja töötemperatuurid.

2.26. Elektroonilise kontrollploki tüüp — punktis 2.24 nimetatud osad, mis ei erine üksteisest niisuguse põhiomaduse poolest nagu tarkvara põhimõtted, kuid esineda võivad väikesed muudatused.

I OSA

KÜTUSENA SURUMAAGAASI (CNG) KASUTAVATE MOOTORSÕIDUKITE ERIOSADE TÜÜBIKINNITUS

3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1. Eriosa või multifunktsionaalse osa tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või -märgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

Tüübikinnituse taotlusele tuleb kolmes eksemplaris lisada allnimetatud dokumendid ning esitada järgmised üksikasjad:

3.2.1. sõiduki kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja lisas 1A nimetatud asjakohaseid üksikasju,

3.2.2. eriosa tüübi üksikasjalik kirjeldus,

3.2.3. eriosa piisavalt üksikasjalik ja sobivas mõõtkavas joonis,

3.2.4. käesoleva eeskirja punktis 6 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitus.

Tüübikinnituste andmise eest vastutava tehnilise teenistuse nõudmisel tuleb esitada eriosa näidised. Nõudmise korral tuleb esitada täiendavad näidised (maksimaalselt 3).

3.3.1. Mahutite tootmise ettevalmistamisel [n] (2) tehakse iga 50 mahuti kohta (kvalifikatsioonipartii) lisas 3 sätestatud purunevuse katsed.

4. MÄRGISTUSED

4.1. Kinnitamiseks esitatud eriosa näidisel peab olema tootja nimi ning tüübi kaubanimi või -märk, k.a märgistus ettenähtud töötemperatuuride kohta („M” ja „C” vastavalt mõõduka või külma temperatuuri puhul); ning painduvate torude puhul ka tootmiskuu ja -aasta; asjaomane märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

4.2. Igal osal peab olema piisavalt ruumi tüübikinnituse märgi jaoks; see koht on näidatud punktis 3.2.3 nimetatud joonistel.

4.3. Igal mahutil peab olema ka andmesilt järgmiste selgesti loetavate ja kustumatute andmetega:

5. TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

5.1. Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud osade näidised vastavad käesoleva eeskirja punktide 6.1–6.11 nõuetele, antakse asjaomastele osadele tüübikinnitus.

5.2. Igale kinnituse saanud osa või multifunktsionaalse osa tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegu 00, mis tähendab eeskirja algversiooni) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis tüübikinnituse väljastamise ajaks on eeskirja tehtud. Üks ja sama lepinguosaline ei tohi anda sama numbrit teisele osatüübile.

5.3. Teade CNG-osa käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja rakendavatele lepinguosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja lisas 2B esitatud näidisele.

Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud osatüübile vastavale osale tuleb lisaks punktides 4.1 ja 4.3. kirjeldatud märkidele kinnitada punktis 4.2 kirjeldatud juurdepääsetavale kohale rahvusvaheline tüübikinnituse märk, mis koosneb järgmistest osadest:

5.4.1. ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3);

5.4.2. käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 5.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. Osa tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad käesoleva eeskirja viimaste muudatuste seeriat ning järgnevad numbrikombinatsiooni kohad näitavad asjaomasele tüübikinnitustunnistusele kantud numbrit (vt punkti 5.2 ja lisa 2B).

5.5. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

5.6. Käesoleva eeskirja lisas 2A on esitatud näidis tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta.

6. CNG-OSADELE ESITATAVAD TEHNILISED NÕUDED

6.1. Üldised nõuded

6.1.1. Kütusena surumaagaasi kasutavate sõidukite eriosad peavad toimima nõuetekohaselt, ohutult ning käesolevas eeskirjas kirjeldatud viisil.

Surumaagaasiga kokkupuutuvate osade materjalid peavad sobima surumaagaasi kasutamiseks (vt lisa 5D).

Asjaomaste osade koostisosi, mille nõuetekohast ja ohutut toimimist võivad mõjutada surumaagaas, kõrge rõhk või vibratsioonid, katsetatakse käesoleva eeskirja lisades kirjeldatud viisidel. Eriti peab olema tagatud punktide 6.2–6.11 nõuete täitmine.

Kütusena surumaagaasi kasutavate sõidukite eriosad peavad vastama elektromagnetilise ühilduvuse nõuetele, mis on ette nähtud eeskirja nr 10 muudatuste seerias 02, või samaväärsetele nõuetele.

6.2. Nõuded mahutitele

6.2.1. Surumaagaasi mahutitele antakse tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja lisa 3 sätetele.

6.3. Sätted mahutile kinnitatud osade kohta

Mahutil peavad olema vähemalt järgmised osad, mis võivad olla kas eraldi või ühendatud:

6.3.1.1. manuaalventiil,

6.3.1.2. ballooni automaatventiil,

6.3.1.3. rõhuvabastusseade,

6.3.1.4. ülevooluklapp.

6.3.2. Vajadusel võib mahutil olla gaasikindel kest.

6.3.3. Punktides 6.3.1–6.3.2 nimetatud osadele antakse tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja lisa 4 sätetele.

6.4.–6.11. Teiste osadega seotud sätted

Nimetatud osadele antakse tüübikinnitus vastavalt järgnevas tabelis märgitud lisade sätetele:

7. CNG-OSA TÜÜBI MUUDATUSED JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Igast muudatusest CNG-osa tüübis tuleb teatada tüübikinnituse andnud ametiasutusele. Kõnealune asutus võib:

7.1.1. võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et mootor vastab endiselt nõuetele, või

7.1.2. määrata, kas pädev asutus peab viima läbi osalise või täieliku uue katsetamise.

7.2. Tüübikinnituse andmise kinnitus või teade kinnituse andmisest keeldumise kohta koos muudatuste kirjeldusega edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele punktis 5.3 ettenähtud korras.

7.3. Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus annab igale niisuguse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri.

8. (puudub)

9. TOODANGU VASTAVUS

Toodangu vastavuse kontrolli menetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe liites 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kehtestatud menetlusega järgmistel tingimustel.

9.1. Iga mahutit tuleb vastavalt käesoleva eeskirja lisa 3 nõuetele katsetada vähemalt 1,5 korda töörõhust suurema rõhu juures.

9.2. Lisa 3 punkti 3.2 kohane purunevuse katse hüdraulilise surve all tehakse iga maksimaalselt 200 mahutist koosneva samast toorainepartiist toodetud partii puhul.

9.3. Iga painduvat kütusetorukoostu, millele vastavalt käesoleva eeskirja punktis 2 kirjeldatud klassifikatsiooni järgi avaldatakse kõrget ja keskmist rõhku (klassis 0 ja 1), katsetatakse töörõhust kaks korda suurema rõhu juures.

10. KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

10.1. Käesoleva eeskirja kohaselt osale antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 9 nõudeid ei täideta.

10.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav lepinguosaline tühistab tema eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisale 2B vastavat teatisvormi.

11. (puudub)

12. TOOTMISE LÕPLIK LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omaja lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud osatüübi tootmise, teatab ta sellest kinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate saamise järel teatab nimetatud asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisa 2B vastavat teatisvormi.

13. TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või nende ametiasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, nende andmisest keeldumise või nende tühistamise kohta.

II OSA

MOOTORSÕIDUKITE TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE SEOSES TÜÜBIKINNITUSE SAANUD ERIOSADE PAIGALDAMISEGA SURUMAAGAASI (CNG) KASUTAMISEKS ASJAOMASTE MOOTORSÕIDUKITE KÜTUSENA

14. MÄÄRATLUSED

Käesoleva eeskirja II osas kasutatavad mõisted:

14.1.1. Sõiduki tüübikinnituse andmine — M või N kategooria sõidukitüübi kinnituse andmine seoses originaalvarustuses ettenähtud surumaagaasi kasutamisega sõiduki kütusena;

Sõidukitüüp — mootorsõidukite kategooria, mille sõidukitele on paigaldatud eriosad surumaagaasi kütusena kasutamiseks ning mille sõidukid ei erine üksteisest järgmiste omaduste poolest:

14.1.2.1. tootja;

14.1.2.2. tootja määratud tüübimärgistus,

disainilahenduse ja konstruktsiooni põhiomadused:

14.1.2.3.1. šassii ja põhjapaneel (ilmselged ja põhimõttelised erinevused);

14.1.2.3.2. surumaagaasi kasutava varustuse paigaldus (ilmselged ja põhimõttelised erinevused).

14.1.3. surumaagaasi süsteem — osade (mahuti(d) või balloon(id), ventiilid, painduvad kütusetorud jne) ja ühendusosade (jäigad kütusetorud, toruliitmikud jne) koost, mis on paigaldatud kütusena surumaagaasi kasutavale mootorsõidukile.

15. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

15.1. Sõidukitüübi kinnitamise taotluse seoses eriosade paigaldamisega surumaagaasi kütusena kasutamiseks peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

15.2. Sellele tuleb lisada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid: sõiduki kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja lisas 1B nimetatud asjakohaseid üksikasju.

15.3. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistustele tuleb esitada kinnitatava tüübi näidissõiduk.

16. TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

16.1. Kui käesoleva eeskirja kohase kinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp on varustatud kõigi kütusena surumaagaasi kasutamiseks vajalike eriosadega ning vastab punkti 17 nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

16.2. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis tüübikinnituse väljastamise ajaks on eeskirja tehtud.

16.3. Teade surumaagaasi kasutavale sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja lisas 2D esitatud näidisele.

Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb punktis 16.2. nimetatud tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavale ja kergesti juurdepääsetavale kohale kinnitada rahvusvaheline tüübikinnituse märk, mis koosneb järgmistest osadest:

16.4.1. ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (3);

16.4.2. käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 16.4.1 nimetatud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

16.5. Kui sõiduk vastab kokkuleppele lisatud ühe või mitme asjaomase eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, ei pea vastava eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riik punktis 16.4.1 kirjeldatud tähist kordama; sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid, tähised ja nende alusel selles riigis, mis tüübikinnituse annab, varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 16.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa.

16.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

16.7. Tüübikinnitusmärk tuleb kinnitada sõiduki andmesildi lähedale või selle peale.

16.8. Käesoleva eeskirja lisas 2C on esitatud näidis tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta.

17. ERIOSADE PAIGALDAMISE NÕUDED SURUMAAGAASI KASUTAMISEKS ASJAOMASTE MOOTORSÕIDUKITE KÜTUSENA

17.1. Üldised nõuded

17.1.1. Sõiduki surumaagaasi seadmestik peab töötama projekteeritud ja heaks kiidetud töörõhu ja töötemperatuuride juures hästi ja ohutult.

17.1.2. Kõik seadmestiku osad eraldi peavad olema saanud käesoleva eeskirja I osa kohase tüübikinnituse.

17.1.3. Seadmestikus kasutatavad materjalid peavad sobima surumaagaasiga kasutamiseks.

17.1.4. Kõik seadmestiku osad peavad olema korralikult kinnitatud.

17.1.5. Surumaagaasi seadmestikus ei tohi esineda lekkeid, st see peab püsima 3 minutit mullivaba.

17.1.6. Surumaagaasi seadmestik tuleb paigaldada selliselt, et see oleks parimal võimalikul moel kaitstud vigastuste, nagu liikuvatest sõidukiosadest, kokkupõrkest, kruusast, peale- või mahalaadimisest või koorma paigalt liikumisest tulenevate vigastuste eest.

Surumaagaasi seadmestikuga ei tohi olla ühenduses muid seadmeid peale nende, mida on sõiduki mootori nõuetekohaseks toimimiseks rangelt vaja.

17.1.7.1. Ilma et see piiraks punkti 17.1.7 sätete kohaldamist, võib sõitjateruumi ja/või pagasiruumi kütmiseks paigaldada sõidukile surumaagaasi seadmestikuga ühendatud küttesüsteemi.

17.1.7.2. Punktis 17.1.7.1 nimetatud küttesüsteemi lubatakse juhul, kui tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste arvates on küttesüsteem piisavalt kaitstud ja paigaldamisega ei mõjutata surumaagaasi seadmestiku tavapärast nõuetekohast toimimist.

Surumaagaasi jõul liikuvate M2 ja M3 (4) kategooria sõidukite tähistamine.

17.1.8.1. Surumaagaasi seadmestikuga varustatud M2 ja M3 kategooria sõidukitel peab olema lisas 6 kirjeldatud märgistus.

17.1.8.2. Märgistus tuleb paigaldada M2 või M3 kategooria sõiduki ette ja taha ning parempoolsete uste välisküljele.

17.2. Täiendavad nõuded

17.2.1. Ükski surumaagaasi seadmestiku osa, sh niisuguste osade mis tahes kaitsematerjalid, ei tohi sõidukist välja ulatuda, v.a täiteüksus, juhul kui see ei ulatu oma kinnituskohast välja üle 10 mm.

17.2.2. Ükski surumaagaasi seadmestiku osa ei tohi asuda summutile või sarnasele soojaallikale lähemal kui 100 mm, v.a juhul, kui sellised osad on kuumuse vastu piisavalt kaitstud.

17.3. Surumaagaasi seadmestik

Surumaagaas seadmestikku kuuluvad vähemalt järgmised osad:

17.3.1.1. Mahuti(d) või balloon(id);

17.3.1.2. Rõhuindikaator või kütusetaseme indikaator;

17.3.1.3. Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv);

17.3.1.4. Ballooni automaatventiil;

17.3.1.5. Manuaalventiil;

17.3.1.6. Rõhuregulaator;

17.3.1.7. Gaasivoolu reguleerseade;

17.3.1.8. Ülevooluklapp;

17.3.1.9. Gaasivarustusseade;

17.3.1.10. Täiteüksus või paak;

17.3.1.11. Painduv kütusetoru;

17.3.1.12. Jäik kütusetoru;

17.3.1.13. Elektrooniline kontrollplokk;

17.3.1.14. Toruliitmikud;

17.3.1.15. Gaasikindel kaitsekest nende osade jaoks, mis on paigaldatud pagasi- või sõitjateruumi. Kui gaasikindel kaitsekest hävib tulekahjus, võib rõhuvabastusseadme katta gaasikindla kaitsekestaga.

Surumaagaasi seadmestikku võib kuuluda ka järgmisi osi:

17.3.2.1. Kontrollklapp või tagasilöögiklapp;

17.3.2.2. Kaitseklapp;

17.3.2.3. Surumaagaasi filter;

17.3.2.4. Rõhu- ja/või temperatuuriandur;

17.3.2.5. Kütusevalikusüsteem ja elektrooniline süsteem.

17.3.3. Rõhuregulaatoriga võib olla ühendatud lisaautomaatventiil.

17.4. Mahuti paigaldus

17.4.1. Mahuti peab olema püsivalt sõidukile paigaldatud ega tohi asuda mootoriruumis.

17.4.2. Mahuti peab olema paigaldatud selliselt, et ei oleks kahe metallosa kontakti, v.a mahuti(te) kinnituskohtades.

Sõiduki kasutusvalmis asendis peab mahuti olema vähemalt 200 mm teepinnast kõrgemal.

17.4.3.1. Punkti 17.4.3 nõue ei ole siduv, kui mahuti on eest ja külgedelt piisavalt kaitstud ning ükski mahuti osa ei asu sellest kaitsest madalamal.

17.4.4. Kütusemahuti(d) või -silinder (-silindrid) peab (peavad) olema paigaldatud ja kinnitatud nii, et täis mahuti(te)ga oleks võimalik (ilma kahju tekkimiseta) taluda järgmisi kiirendusi:

M1 ja N1 kategooria sõidukid:

M2 ja N2 kategooria sõidukid:

M3 and N3 kategooria sõidukid:

Praktilise katsetamise asemel võib kasutada arvutusmeetodit, juhul kui tüübikinnituse taotleja suudab tehnilisele teenistusele selle samaväärsust rahuldavalt tõestada.

17.5. Mahuti(te)le või ballooni(de)le kinnitatud tarvikud

Automaatventiil

17.5.1.1. Ballooni automaatventiil peab olema paigaldatud vahetult iga mahuti külge.

17.5.1.2. Ballooni automaatventiil peab toimima selliselt, et kütusega varustamine peatatakse peale mootori väljalülitamist, olenemata süütevõtme asendist, ning see peab jääma suletuks niikauaks, kui mootor ei tööta. Diagnostika jaoks on lubatud 2-sekundiline viivitus.

Rõhuvabastusseade

17.5.2.1. Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv) peab olema kinnitatud kütusemahuti(te)le moel, mis võimaldab rõhu vabastamist gaasikindlasse kaitsekesta juhul, kui see gaasikindel kaitsekest vastab punkti 17.5.5 nõuetele.

Mahuti ülevooluklapp

17.5.3.1. Ülevoolu piirav seade peab olema mahuti(te)sse paigaldatud ballooni automaatventiilile.

Manuaalventiil

17.5.4.1. Balloonile on kinnitatud manuaalventiil, mida saab integreerida ballooni automaatventiiliga.

Mahuti(te) gaasikindel kaitsekest

17.5.5.1. Kütusemahutile peab olema paigaldatud punktide 17.5.5.2–17.5.5.5 nõuetele vastav gaasikindel kaitsekest üle mahuti(te) kinnituste, v.a. juhul, kui mahuti(d) on paigaldatud sõidukist väljapoole.

17.5.5.2. Gaasikindel kaitsekest peab olema avatud ühendusele atmosfääriga, vajadusel ühendusvooliku ja ühendustoru kaudu, mis on surumaagaasi suhtes vastupidavad.

17.5.5.3. Gaasikindla kaitsekesta ventilatsiooniava ei tohi suubuda rattakoopasse ega olla suunatud kuumuseallikale nagu näiteks summuti.

17.5.5.4. Igal mootorsõiduki kere põhjas asuval gaasikindla kaitsekesta ventileerimiseks kasutataval ühendusvoolikul või ühendustorul peab olema vähemalt 450 mm2 suurune sulgemata ava.

17.5.5.5. Mahuti(te) kinnitusi ja ühendusvoolikuid ümbritsev kest peab olema rõhu 10 kPa juures gaasikindel ilma püsivate deformatsioonideta. Neis tingimustes on vastuvõetav 100 cm3 tunnis suurune leke.

17.5.5.6. Ühendusvoolik peab klambrite või muude vahenditega olema kinnitatud gaasikindla kaitsekesta ja ühendustoru külge, et tagada gaasikindel ühendus.

17.5.5.7. Kõiki pagasi- või sõitjateruumi paigaldatud osad peavad olema gaasikindla kaitsekestaga kaetud.

17.6. Jäigad ja painduvad kütusetorud

17.6.1. Jäigad kütusetorud peavad olema valmistatud õmbluseta torudest: kas roostevabast terasest või korrosioonikindla kattega terasest.

17.6.2. Klassis 0, 1 ja 2 nimetatud osade puhul kasutamisel võib jäiga kütusetoru asendada painduva toruga.

17.6.3. Painduv kütusetoru peab vastama käesoleva eeskirja lisa 4B nõuetele.

17.6.4. Jäigad kütusetorud peavad olema selliselt kaitstud, et neile ei mõjuks vibratsioon ega pinged.

17.6.5. Painduvad kütusetorud peavad olema selliselt kaitstud, et neile ei mõjuks vibratsioon ega pinged.

17.6.6. Kinnituskohtades peab jäik või painduv kütusetoru olema ühendatud selliselt, et ei oleks kahe metallosa kontakti.

17.6.7. Jäik või painduv gaasitoru ei tohi asuda tungraua toendite kohtades.

17.6.8. Läbiviikudes peavad kütusetorud olema kaetud kaitsematerjaliga.

17.7. Toruliitmikud või gaasiühendused osade vahel

17.7.1. Joodetud liitmikud ega mutter-surveliitmikud ei ole lubatud.

17.7.2. Roostevabast terasest torusid tohib ühendada ainult roostevabast terasest liitmikega.

17.7.3. Jaotusblokid peavad olema valmistatud korrosioonikindlast materjalist.

17.7.4. Jäigad kütusetorud tuleb ühendada sobivate liitmikega, näiteks kaheosaliste surveliitmikega terastorude puhul ja liitmikega, millel on mõlemas otsas rõngastihendid.

17.7.5. Liitmike arv peab olema võimalikult väike.

17.7.6. Liitmikud peavad asuma kohtades, millele on võimalik kontrollimiseks ligi pääseda.

Sõitjateruumis või sisemises pagasiruumis ei tohi kütusetorud olla pikemad kui mõistlikult vaja ning peavad igal juhul olema kaitstud gaasikindla kestaga.

17.7.7.1. Punkti 17.7.7 nõuded ei ole siduvad M2 ja M3 kategooria sõidukite suhtes, mille kütusetorud ja ühendused on kinnitatud surumaagaasi-kindla atmosfääriga avatud ühenduses oleva muhviga.

17.8. Automaatventiil

17.8.1. Kütusetorule võib võimalikult rõhuregulaatori lähedale paigaldada täiendava automaatventiili.

17.9. Täiteüksus või paak

17.9.1. Täiteüksuse pöörlemine peab olema välistatud ja täiteüksus peab olema kaitstud prahi ja vee eest.

17.9.2. Kui surumaagaasi-mahuti on sõitjateruumis või sisemises (pagasi)ruumis, peab täiteüksus asuma sõidukist väljaspool või mootoriruumis.

17.10. Kütusevalikusüsteem ja elektriliste osade paigaldus

17.10.1. Surumaagaasi seadmestiku elektrilised osad peavad olema ülekoormuse eest kaitstud.

17.10.2. Rohkem kui ühe kütusesüsteemiga sõidukitel peab olema kütusevalikusüsteem, tagamaks, et samaaegselt ei suunataks mootorisse rohkem kui üht kütust rohkem kui 5 sekundi jooksul. Kahte kütust kasutavad sõidukid, mis kasutavad õhu ja gaasi segu süütamiseks esmase kütusena diislikütust, on lubatud juhtudel, kui need mootorid ja sõidukid vastavad kohustuslikele heitgaasinõuetele.

17.10.3. Gaasikindlas kestas asuvad elektrilised ühendused ja osad peavad olema konstrueeritud nii, et ei tekiks sädemeid.

18. TOODANGU VASTAVUS

18.1. Toodangu vastavuse kontrolli menetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe liites 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kehtestatuga.

19. KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

19.1. Käesoleva eeskirja kohaselt antud sõiduki tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 18 nõudeid ei täideta.

19.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav lepinguosaline tühistab tema poolt eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisale 2D vastavat teatisvormi.

20. SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Igast eriosade paigalduse muutmisest surumaagaasi kütusena kasutatavates mootorsõidukites tuleb teatada sõidukitüübi kinnituse andnud ametiasutusele. Kõnealune asutus võib:

20.1.1. võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele; või

20.1.2. näha ette täiendavate katsete aruande esitamise tüübikatsetuste eest vastutava tehnilise teenistuse poolt.

20.2. Tüübikinnituse andmise kinnitus koos muudatuste kirjeldusega või teade kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2D lisas esitatud teatisvormi.

20.3. Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale niisugusele laiendusele seerianumbri ja teavitab sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi, kasutades käesoleva eeskirja 2D lisas esitatud teatisvormi.

21. TOOTMISE LÕPLIK LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud osatüübi tootmise, teatab ta sellest kinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate saamise järel teatab nimetatud asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisas 2D esitatud teatisvormi.

22. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või nende ametiasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, nende andmisest keeldumise või nende tühistamise kohta.

(1) Nagu on määratletud sõidukite tootmist käsitleva resolutsiooni täisteksti 7. lisas (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 viimati tehtud muudatuse Amend.4 kohaselt).

(2) Täpsustada.

(3) 1 — Saksamaa, 2 — Prantsusmaa, 3 — Itaalia, 4 — Madalmaad, 5 — Rootsi, 6 — Belgia, 7 — Ungari, 8 — Tšehhi Vabariik, 9 — Hispaania, 10 — Serbia, 11 — Ühendkuningriik, 12 — Austria, 13 — Luksemburg, 14 — Šveits, 15 (vaba), 16 — Norra, 17 — Soome, 18 — Taani, 19 — Rumeenia, 20 — Poola, 21 — Portugal, 22 — Venemaa Föderatsioon, 23 — Kreeka, 24 — Iirimaa, 25 — Horvaatia, 26 — Sloveenia, 27 — Slovakkia, 28 — Valgevene, 29 — Eesti, 30 (vaba), 31 — Bosnia ja Hertsegoviina, 32 — Läti, 33 (vaba), 34 — Bulgaaria, 35 — (vaba), 36 — Leedu, 37 — Türgi, 38 (vaba), 39 — Azerbaidžaan, 40 — endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 — Euroopa Ühendus (kinnitusi annavad liikmesriigid, kasutades oma EMK sümboleid), 43 — Jaapan, 44 (vaba), 45 — Austraalia, 46 — Ukraina, 47 — Lõuna-Aafrika Vabariik, 48 — Uus-Meremaa, 49 — Küpros, 50 — Malta, 51 — Korea Vabariik, 52 — Malaisia, 53 — Tai, 54 ja 55 (vaba) ja 56 — Montenegro. Teistele riikidele antakse järgmised numbrid sellises kronoloogilises järjekorras, nagu nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist, või ühinevad sellega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab nii antud numbrid kokkuleppe osalisriikidele.

(4) Nagu on määratletud sõidukite tootmist käsitleva resolutsiooni täisteksti 7. lisas (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2)

Kui CNG-osale on kantud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et asjaomane osa on saanud Itaalias (E3) eeskirja nr 110 kohase tüübikinnituse numbriga 002439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus anti vastavalt eeskirja nr 110 algversiooni nõuetele.

Kui sõidukile on kantud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et see sõiduk on saanud Itaalias (E3) eeskirja nr 110 kohase tüübikinnituse numbriga 002439 seoses kütusena surumaagaasi kasutamiseks paigaldatud osadega. Tüübikinnitusnumbrite kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus anti vastavalt eeskirja nr 110 algversiooni nõuetele ja et eeskiri nr 83 hõlmas muudatuste seeriat 04.

Kui sõidukile on kantud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et see sõiduk on saanud Itaalias (E3) eeskirja nr 110 kohase tüübikinnituse numbriga 002439 seoses kütusena surumaagaasi kasutamiseks paigaldatud osadega. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus anti vastavalt eeskirja nr 110 algversiooni nõuetele.

LISA 3

GAASIBALLOONID MAAGAASIKÜTUSE HOIDMISE KÕRGRÕHUBALLOONID MOOTORSÕIDUKIS

1. REGULEERIMISALA

Käesoleva lisaga kehtestatakse kergekaaluliste täidetavate gaasiballoonide miinimumnõuded. Balloonid on mõeldud ainult kõrge rõhu all surumaagaasi hoidmiseks sõidukites, mille kütusena surumaagaasi kasutatakse. Balloonid võivad olla valmistatud mis tahes teras-, alumiinium- või mittemetalsest materjalist, mis tahes disainilahendusega või tootmismeetodil, mis sobib kavandatud kasutuse tingimustele. Käesolevas lisas sätestatut ei kohaldata roostevabast terasest või keevitatud konstruktsiooniga metallvooderdiste või -balloonide suhtes. Käesolevas lisas sätestatut kohaldatakse balloonide suhtes, mis kuuluvad käesoleva eeskirja punktis 2 kirjeldatud klassi 0, ja need on:

Surumaagaasi balloonid-1 metall Surumaagaasi balloonid-2 Vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (rõngasmähis) Surumaagaasi balloonid-3 Vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (täismähis) Surumaagaasi balloonid-4 Vaiguga immutatud filament mittemetalse vooderdisega (täiskomposiit)

Tingimusi, milles balloone kasutatakse, on üksikasjalikult kirjeldatud punktis 4. Käesoleva lisa aluseks võetakse maagaasi kui kütuse töörõhk 20 MPa 15 °C juures maksimaalse täitmisrõhuga 26 MPa. Teiste töörõhkude puhul tuleb rõhud korrutada vastava teguriga. Näiteks 25 MPa töörõhuga süsteemi puhul tuleb rõhud korrutada 1,25-ga.

Ballooni kasutusea määrab kindlaks tootja ja see võib vastavalt rakendusviisile erineda. Kasutusea määramisel võetakse aluseks ballooni täitmine 1 000 korda aastas ning kokku vähemalt 15 000 täitmist. Maksimaalne kasutusiga võib olla 20 aastat.

Metallist ja metallvooderdisega balloonidel põhineb kasutusiga väsimuspragude hulga kasvul. Tagamaks maksimaalset lubatud suurust ületavate pragude puudumist, on vaja iga ballooni või vooderdise ultrahelidefektoskoopiat või sellega samaväärset uuringut. Taoline lähenemine võimaldab kergekaalulisi sõidukites kasutatavaid maagaasiballoone optimaalset projekteerida ja valmistada.

Mittemetalse mittekandva vooderdisega täiskomposiitballoonide puhul tõendatakse „ohutus” sobiva projekteerimisega, disainilahenduse kvalifikatsioonikatsetega ja tootmiskontrollidega.

2. VIITED

Järgmistes standardites esitatud normid on käesoleva lisa säteteks asjaomase lisa tekstis viitamise kaudu (ajani, mil on olemas võrdväärsed EMK sätted).

ASTM-standardid (1)

ASTM B117–90 Soolvee (auru) katsetuste meetod; ASTM B154–92 Vase ja vasesulamite elavhõbenitraadikatse; ASTM D522–92 Lisatud orgaaniliste katete telje paindekatse; ASTM D1308–87 Majapidamiskemikaalide mõju läbipaistvatele ja pigmenteeritud orgaanilistele viimistlusmaterjalidele; ASTM D2344–84 Paralleelsete kiudkomposiitide nähtava kihtidevahelise nihkejõu katsemeetod lühikese kangi meetodil; ASTM D2794–92 Orgaaniliste katete lühiajalisele deformatsioonile vastupidavuse katsemeetod; ASTM D3170–87 Katete vastupidavus täketele; ASTM D3418–83 Üleminekutemperatuuripolümeeride katsemeetod termilise analüüsiga; ASTM E647–93 Väsimuspragude hulga kasvu mõõtmise standardmeetod; ASTM E813–89 JIC, purunemissitkuse näitaja katsemeetod; ASTM G53–93 Valguse ja veega kokkupuutuvate seadmete juhtimise standardpraktika (fluorestsentne UV-kondenseerumise tüüp) mittemetalsete materjalide jaoks

BSI standardid (2)

BS 5045 Osa 1 (1982) Transporditavad gaasimahutid — õmbluseta terasest gaasimahutite nõuded mahuga üle 0,5 l vett BS 7448–91 Mehaanilise purunemissitkuse katsed: Osa 1 — BS PD 6493–1991 KIC, kriitilise COD ja kriitilise J väärtuste määramise meetod. Keevisliidetega struktuuride mõrade taseme A vastuvõetavuse hindamismeetodite juhend; metallmaterjalid

ISO standardid (3)

ISO 148–1983 Teras — Charpy löökpaindeteim (v-soon); ISO 306–1987 Plastmaterjal — termoplastsed materjalid — Vicat' pehmenemistemperatuuri määramine; ISO 527 Pt 1–93 Plastmaterjalid — tõmbeomaduste määramine — osa 1: Üldpõhimõtted; ISO 642–79 Terase karastatavuse katse otste karastamise teel (Jominy katse); ISO 2808–91 Värvid ja lakid — kihi paksuse määramine; ISO 3628–78 Klaaskiuga sarrustatud materjalid — tõmbeomaduste määramine ISO 4624–78 Kiled ja lakid — lahtitõmbamise katse liimimiseks; ISO 6982–84 Metallmaterjalid — tõmbeomaduste katsetamine; ISO 6506–1981 Metallmaterjalid — kõvaduskatse — Brinelli katse; ISO 6508–1986 Metallmaterjalid — kõvaduskatse — Rockwelli katse (skaala ABCDEFGHK); ISO 7225 Gaasiballoonide hoiatussildid; ISO/DIS 7866–1992 Täidetavad transporditavad õmbluseta alumiiniumisulamist balloonid ülemaailmseks kasutuseks: disainilahendus, tootmine ja tunnustamine; ISO 9001:1994 Kvaliteedi tagamine projekteerimises ja arendamises, tootmises, paigalduses ja hoolduses; ISO 9002:1994 Kvaliteedi tagamine tootmises ja paigalduses; ISO/DIS 12737 Metallmaterjalid — pinnale avaldatava surve suhtes purunemissitkuse määramine; ISO/IEC juhend 25–1990 Üldnõuded katselaboratooriumide tehnilisele pädevusele; ISO/IEC juhend 48–1986 Kolmandate isikute hindamise ja varustuskvaliteedi süsteemi registreerimise suunised; ISO/DIS 9809 Transporditavad õmbluseta terasest gaasiballoonid: disainilahendus, ehitus ja katsetamine — osa 1: 1 100 MPa ületava tõmbetugevusega karastatud ja noolutatud terasballoonid;

NACE standard (4)

NACE TM0177–90 Metallide laboratooriumikatsed H2S keskkondades sulfiidisurvest tuleneva mõranemise kohta.

3. MÄÄRATLUSED

Käesolevas lisas kehtivad järgmised määratlused:

3.1. (puudub)

3.2. automaatne pingestamine: metallvooderdisega komposiitballoonide valmistamisel kasutav survemenetlus, milles venitatakse vooderdist üle selle elastsuspiiri, põhjustades püsivat plastilist deformatsiooni, mille tulemusena on vooderdisel sisemise nullrõhu juures survepinged ja kiududel tõmbepinged.

3.3. automaatse pingestamise rõhk: surve täismähisega balloonis, mille juures saavutatakse vajalik pingete jaotus vooderdise ja mähise vahel.

3.4. partii — komposiitballoonid: „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama suuruse, disainilahenduse, valmistusmaterjalide ja tootmisprotsessiga kvalifitseeritud vooderdistest toodetud balloonide rühma.

3.5. partii — metallballoonid -ja vooderdised: „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama nominaaldiameetri, seinapaksuse, disainilahenduse, konkreetsete valmistusmaterjalide, tootmisprotsessi, tootmis- ja kuumtöötlemisseadmetega ning samade termilise töötlemise aja-, temperatuuri- ja atmosfääritingimuste juures valmistatud metallballoonide või -vooderdiste rühma.

3.6. partii — mittemetalsed vooderdised: „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama nominaaldiameetri, seinapaksuse, disainilahenduse, konkreetsete valmistusmaterjalide ja tootmisprotsessiga valmistatud mittemetalsete vooderdiste rühma.

3.7. partii limiidid: „partii” suuruseks ei ole ühelgi juhul lubatud rohkem kui 200 valmis ballooni (arvestamata purustuvuskatsete balloone või vooderdisi) või üks järjestikuse tootmise vahetus, olenevalt sellest, kumb näitaja on suurem.

3.8. komposiitballoon: metalse või mittemetalse vooderdise ümber mähitud vaiguga immutatud filamendist valmistatud balloon. Mittemetalsete vooderdistega komposiitballoone nimetatakse täiskomposiitballoonideks.

3.9. juhitud pingete põimimine: rõngasmähisega metallvooderdisega komposiitballoonide valmistamisel kasutatav protsess, millega sisemise nullrõhu juures saavutatakse vooderdises survepinged ja mähises tõmbepinged, põimides tugevdavaid filamente kõrge pinge juures.

3.10. täitmisrõhk: gaasirõhk balloonis vahetult pärast täitmise lõpetamist.

3.11. valmis balloonid: kasutusvalmis tavatoodangu tüüpi balloonid koos eraldusmärkide ja välise kattega, sh tootja ettenähtud isolatsiooniga, ilma lisaisolatsiooni või -kaitseta.

3.12. täismähis: mähis, mille tugevdav filament on mähitud nii ballooni ümber ringsuunas kui teljesuunas.

3.13. gaasitemperatuur: gaasi temperatuur balloonis.

3.14. rõngasmähis: mähis, mille tugevdav filament on mähitud vooderdise silindrikujulise osa ümber põhiliselt ringikujuliselt, nii et filament ei kanna märkimisväärset pinget ballooni pikiteljega paralleelses suunas.

3.15. vooderdis: mahuti, mida kasutatakse gaasikindla sisemise kestana, millele mähitakse vajaliku tugevuse saavutamiseks filamendina tugevdavad kiud. Käesolevas standardis kirjeldatakse kahte vooderdise tüüpi: metallvooderdised, mis on projekteeritud kandma osa pingest koos tugevdusega, ja mittemetalsed vooderdised, mis pinget ei kanna.

3.16. tootja: ettevõtja või ühendus, kes vastutab balloonide disainilahenduse, valmistamise ja katsetamise eest.

3.17. maksimaalne rõhk: väljareguleeritud rõhk, mis saavutatakse, kui töörõhuni täidetud balloonis oleva gaasi temperatuur tõstetakse maksimaalse töötemperatuurini.

3.18. mähis: vooderdisele lisatava filamendi ja vaiguga tugevdussüsteem.

3.19. eelpingestamine: automaatse pingestamise või juhitud pingete rakendamise protsess.

3.20. kasutusiga: iga aastates, mille jooksul saab balloone vastavalt standardsetele kasutustingimustele ohutult kasutada.

3.21. väljareguleeritud rõhk: gaasirõhk, kui on saavutatud etteantud väljareguleeritud temperatuur.

3.22. väljareguleeritud temperatuur: ühtne gaasitemperatuur, kui kõik täitmisest põhjustatud temperatuurimuutused on kõrvaldatud.

3.23. katserõhk: rõhk, mille juures ballooni hüdrauliliselt katsetatakse.

3.24. töörõhk: väljareguleeritud rõhk 20 MPa ühtse gaasitemperatuuri 15 °C juures.

4. KASUTUSTINGIMUSED

4.1. Üldnõuded

4.1.1. Kasutuse standardtingimused

Käesolevas jaotises kirjeldatud kasutuse standardtingimused on kehtestatud selliste balloonide disainilahenduse, tootmise, kontrolli, katsetamise ja tüübikinnitamise andmise aluseks, mis on mõeldud sõidukitele püsivalt paigaldatavatena ja ümbritseva õhu temperatuuridel sõidukikütusena kasutatava maagaasi hoidmiseks.

4.1.2. Balloonide kasutus

Käesolevas eeskirjas sätestatud kasutustingimuste eesmärk on samuti anda teavet käesoleva eeskirja kohaselt valmistatud balloonide ohutu kasutamise kohta:

a) balloonide tootjatele;

b) balloonide omanikele;

c) projekteerijatele või balloonide paigalduse eest vastutavatele töövõtjatele;

d) sõidukiballoonide täitmise seadmete projekteerijatele ja omanikele;

e) maagaasimüüjatele; ja

f) kasutust reguleerivatele asutustele.

4.1.3. Kasutusiga

Ohutu kasutusea määrab ballooni projekteerija käesolevas eeskirjas määratud kasutustingimuste alusel. Maksimaalne kasutusiga on 20 aastat.

Korraline kvaliteedikinnitamine

Soovitused kasutusea jooksul läbiviidavaks korraliseks kvaliteedikinnitamiseks visuaalse kontrolli või katsetamise teel annab balloonitootja käesolevate kasutustingimuste alusel. Iga ballooni ja toetusrihmasid tuleb vähemalt iga 48 kuu järel arvates sõiduki ekspluatatsiooni andmise (sõiduki registreerimise) kuupäevast ning iga uuesti paigaldamise ajal väliskahjude ja halvenemise suhtes visuaalselt kontrollida. Välise vaatluse peab vastavalt tootja ettekirjutustele teostama kasutust reguleeriva asutuse tunnustatud pädev isik. Ilma kohustuslikku teavet sisaldavate siltideta või loetamatu kohustusliku teabega siltidega balloonid tuleb kasutusest kõrvaldada. Kui ballooni on võimalik tootja ja seerianumbri järgi identifitseerida, võib kinnitada asendussildi, et ballooni saaks edasi kasutada.

4.1.4.1. Kokkupõrgetes osalenud sõidukite balloonid

Kokkupõrgetes osalenud sõidukite balloonid kontrollitakse uuesti üle tootja volitatud isiku poolt, juhul kui pädev asutus ei ole teisiti ette näinud. Balloonid, mis ei saanud kokkupõrkes kahju, võib uuesti kasutusse võtta, vastasel juhul saadetakse need tootjale hindamiseks tagasi.

4.1.4.2. Tulekahjus osalenud sõiduki balloonid

Tulest mõjutada saanud balloonid kontrollitakse tootja volitatud isiku poolt uuesti üle või tunnistatakse kõlbmatuks ja kõrvaldatakse kasutusest.

4.2. Maksimumrõhud

Balloonirõhk on piiratud järgmiselt:

a) rõhk, mis ühtlustunud temperatuuri 15 °C juures on 20 MPa;

b) vahetult pärast täitmist ning olenemata temperatuurist on 26 MPa;

4.3. Maksimaalne tankimiskordade arv

Balloonid on projekteeritud tankimiseks väljareguleeritud rõhuni 20 MPa ühtlustunud gaasitemperatuuri 15 °C juures kuni 1 000 korda kasutusea aasta kohta.

4.4. Temperatuurivahemik

4.4.1. Ühtlustunud gaasitemperatuur

Balloonis oleva gaasi ühtlustunud temperatuur peab olema vahemikus –40 °C kuni 65 °C;

4.4.2. Balloonitemperatuurid

Balloonimaterjalide temperatuur peab olema vahemikus –40 °C kuni +82 °C;

Temperatuurid üle +65 °C võivad esineda piisavalt lokaalselt või piisavalt lühiajaliselt, et balloonis oleva gaasi temperatuur ei ületaks kunagi +65 °C, v.a punkti 4.4.3 tingimuste puhul;

4.4.3. Lühiajalised temperatuurid

Gaasi temperatuurid tankimise ja väljalaskmise ajal võivad ületada punktis 4.4.1 esitatud piirmäärasid;

4.5. Gaasikoostis

Maagaasile ei tohi tahtlikult lisada metanooli ega glükooli. Balloon peab olema projekteeritud nii, et see talub täitmist maagaasiga, mis vastab ühele kolmest tingimusest:

a) SAE J1616

b) kuiv gaas Veeaurusisaldus on tavaliselt piiratud 32 mg/m3 kastepunkti –9 °C 20 MPa rõhu juures. Kuivale gaasile ei esitata koostise piiranguid, v.a: — Vesiniksulfiidi ja teiste lahustuvate sulfiidide sisaldus: … 23 mg/m3 — Hapnikusisaldus: … 1 mahuprotsent Lubatud vesinikusisaldus saab olla kuni 2 mahuprotsenti, kui balloone valmistatakse terasest, mille (maksimaalne) tõmbetugevus ületab 950 MPa;

c) Niiske gaas Gaas, mille veesisaldus on punktis b nimetatud tavapiiridest suurem, peab vastama järgmistele maksimaalse sisalduse tingimustele; — Vesiniksulfiid ja teised lahustuvad sulfiidid: … 23 mg/m3 — Hapnik: … 1 mahuprotsent — Süsinikdioksiid: … 4 mahuprotsenti — Vesinik: … 0,1 mahuprotsenti Niiske gaasi tingimustes on vajalik vähemalt 1 mg kompressoriõli gaasi 1 kg kohta, et kaitsta metallballoone ja -vooderdisi.

4.6. Välispinnad

Balloonid ei ole projekteeritud nii, et nad peaksid vastu pidevale mehhaanilisele või keemilisele mõjule, nt sõidukil veetava koorma lekkele või tõsistele teetingimustest tulenevatele hõõrdumistele ning nende paigaldus peab vastama tunnustatud paigaldamisnõuetele. Siiski võib ballooni välispind puutuda kokku:

a) veega, vahelduva sissepritse või teelt pritsimise kaudu;

b) soolaga, kui sõidukit kasutatakse ookeani läheduses või kohas, kus soola kasutatakse jääsulatamiseks;

c) päikese ultraviolettkiirgusega;

d) kruusaga;

e) lahustite, hapete ja leelistega, väetistega; ning

f) automootori vedelikega, sh bensiini, hüdraulikavedelike, glükooli ja õlidega.

4.7. Gaasi imbumine või leke

Balloone võidakse hoida pikaajaliselt suletud ruumides. Asjaomane disainilahendus peab arvestama gaasi imbumisega läbi ballooni seinte või lekkega vooderdise ja ühenduskohtade vahelt.

5. DISAINILAHENDUSE KINNITUS

5.1. Üldnõuded

Koos kinnituse taotlusega peab ballooni projekteerija edastama pädevale asutusele järgmise teabe:

a) kasutustingimused (punkt 5.2)

b) disainilahenduse andmed (punkt 5.3)

c) tootmisandmed (punkt 5.4)

d) kvaliteedisüsteem (punkt 5.5)

e) purunemissitkuse ja purunevuse katsete tulemused (punkt 5.6);

f) spetsifikaat (punkt 5.7)

g) täiendavad tõendusandmed (punkt 5.8)

Standardi ISO 9809 kohaselt projekteeritud balloonide puhul ei nõuta punktis 5.3.2 nimetatud survekatsete aruannet ega punktis 5.6 nimetatud teavet.

5.2. Kasutustingimused

Nimetatud tingimuste eesmärk on juhendada balloonide kasutajaid ja paigaldajaid ning teavitada tüübikinnitust andvaid pädevaid asutusi või nende volitatud esindajaid. Kasutustingimused peavad sisaldama:

a) kinnitust, et ballooni disainilahendus sobib punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks ballooni kasutusea jooksul;

b) kasutusiga;

c) kasutuse jooksul katsetamise ja/või kontrollimise miinimumnõuded;

d) vajalikud rõhuvabastusseadmed ja/või isolatsioon;

e) kinnitusviisid, katted jne, mida on vaja, kuid mis ei kuulu põhivarustuse juurde;

f) ballooni disainilahenduse kirjeldus;

g) ballooni ohutuks kasutamiseks ja kontrollimiseks vajalik muu teave.

5.3. Disainilahenduse andmed

5.3.1. Joonised

Joonistel peavad olema näidatud vähemalt järgmised üksikasjad:

a) Pealkiri, viitenumber, väljaandmise kuupäev ning vajadusel kontrollinumbrid koos väljaandmise kuupäevadega;

b) Viide käesolevale eeskirjale ja balloonitüübile;

c) Kõik mõõtmed koos lubatud hälvetega, sh üksikasjad kinnituste kujude kohta koos minimaalsete paksustega ja avadega;

d) Ballooni mass, koos lubatud hälvetega;

e) Nõuded materjalidele koos minimaalsete nõutavate mehaaniliste ja keemiliste omadustega ja lubatud hälvetega ning metallballoonide ja metallvooderdiste puhul ettenähtud kõvadusvahemik;

f) Muud andmed nagu automaatse pingestamise survevahemik, minimaalne katserõhk, tulekaitsesüsteemi ja välise kaitsva katte üksikasjad.

5.3.2. Pingeanalüüsi aruanne

Tuleb esitada lõplikel elementidel põhinev pingeanalüüs või muu pingeanalüüs;

Tuleb esitada tabel, milles võetakse kokku aruandes välja arvutatud pinged.

5.3.3. Materjalikatse andmed

Tuleb esitada üksikasjalik disainilahenduses kasutatavate materjalide kirjeldus ning materjalide puhul lubatud hälbed. Esitatakse ka katseandmed, mis iseloomustavad materjalide mehaanilisi omadusi ja sobivust punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks.

5.3.4. Disainilahenduskinnituse katsete andmed

Tuleb näidata, et ballooni materjal, disainilahendus, valmistamine ja kontrollimine on kavandatud kasutuseks sobivad, näidates, et need vastavad käesoleva lisa liites A kirjeldatud meetoditega katsetamisel konkreetse balloonikavandi puhul nõutavate katsete tingimustele.

Katseandmetes peavad olema dokumenteeritud ka mõõtmed, seinapaksused ja iga katseballooni kaal.

5.3.5. Tulekaitse

Tuleb esitada rõhuvabastusseadmete, mis kaitsevad ballooni äkilise lõhkemise eest punktis A.15 kirjeldatud tuletingimustega kokku puutudes, seadistus. Katseandmed peavad tõendama ettenähtud tulekaitsesüsteemi tõhusust.

5.3.6. Ballooni kandedetailid

Vastavalt punktile 6.11 tuleb esitada ballooni kandedetailide üksikasjalik kirjeldus või kandedetailidele esitatavad nõuded.

5.4. Tootmisandmed

Tuleb esitada kõigi tootmisprotsesside, purunevuse katsete, tootmiskatsete ja partiikatsete üksikasjalikud andmed; täpsustada kõigi tootmisprotsesside nagu kuumtöötlemine ja lõppvormimine lubatud hälbed, vaigusegu proportsioonid, filamendi mähkimispinge ja -kiirus, kõvendamise ajad ja temperatuurid, automaatse pingestamise protseduurid; samuti täpsustada pinna kattematerjal, keermete üksikasjad, ultraheliuuringu (või samaväärse uuringu) vastuvõetavuskriteeriumid ning partiikatsete maksimaalsed partiide suurused.

5.5. (puudub)

5.6. Purunemissitkuse katses ja purunevuse katses lubatud hälbed

5.6.1. Purunemissitkus

Tootja peab tõendama disainilahenduse toimimist lekib-enne-kui-puruneb-põhimõttel, nagu kirjeldatud punktis 6.7.

5.6.2. Purunevuse katses lubatud hälbed

Punktis 6.15.2 kirjeldatud lähenemist kasutades peab tootja määrama purunevuse katse jaoks suurima lubatud hälbe suuruse, mis hoiab ballooni kasutusea jooksul ära selle kulumisest või rebenemisest tuleneva rikke.

5.7. Spetsifikaat

Iga balloonikavandi kohta tuleb spetsifikaadil esitada punktis 5.1 nõutavat teavet sisaldavate dokumentide kokkuvõttev loend. Esitada tuleb iga dokumendi pealkiri, viitenumber, kontrollinumbrid ning algversiooni väljaandmise ja teiste versioonide väljaandmiste kuupäevad. Kõigil dokumentidel peavad olema väljaandja allkiri või initsiaalid; spetsifikaadile määratakse number ja vajadusel kontrollinumbrid, mida saab kasutada balloonikavandi eristamiseks, ning spetsifikaadil peab olema kavandi eest vastutava inseneri allkiri. Spetsifikaadil peab olema eraldatud koht kavandi registreerimist kinnitava templi jaoks.

5.8. Täiendavad tõendamisandmed

Vajadusel tuleb esitada täiendavad ning avaldust põhistavad andmed nagu kasutamiseks ettenähtud materjali senised kasutusandmed või konkreetse balloonikavandi kasutamisandmed teistes kasutustingimustes.

5.9. Tüübikinnitus ja tõendamine

5.9.1. Kontroll ja katsed

Tuleb läbida käesoleva eeskirja punkti 9 kohane vastavushindamine;

Tagamaks, et balloonid vastavad käesoleva rahvusvahelise eeskirja nõuetele, tuleb neid vastavalt punktide 6.13 ja 6.14 nõuetele pädeva asutuse poolt kontrollida.

5.9.2. Katsesertifikaat

Kui esitatud näidise punkti 6.13 kohase katsetamise tulemused on rahuldavad, annab pädev asutus välja katsesertifikaadi. Katsesertifikaadi näidis on esitatud käesoleva lisa liites D.

5.9.3. Partii vastuvõetavussertifikaat

Pädev asutus koostab käesoleva lisa liite D kohase vastuvõetavussertifikaadi.

6. KÕIGI BALLOONITÜÜPIDE SUHTES KOHALDATAVAD NÕUDED

6.1. Üldnõuded

Järgmiseid nõudeid kohaldatakse üldiselt kõigi punktides 7–10 nimetatud balloonitüüpide suhtes. Ballooni disainilahendus hõlmab kõiki disainilahenduse asjakohaseid ja vajalikke aspekte, tagamaks, et balloon on ettenähtud kasutusea jooksul oma eesmärgiks sobiv; kooskõlas standardiga ISO 9809 valmistatud ja selle kõigile nõuetele vastavad CNG-1-tüüpi terasballoonid peavad vastama ainult punktide 6.3.2.4 ja 6.9–6.13 nõuetele.

6.2. Disainilahendus

Käesolevas eeskirjas ei anta disainilahenduse valemeid ega lubatavaid pingeid, vaid nõutakse, et disainilahenduse adekvaatsus ilmneks asjaomastest arvutustest ja et tõendataks balloonide võimet püsivalt läbida käesolevas eeskirjas kirjeldatud materjali-, kavandikinnitus-, tootmis- ja partiikatseid; kõik disainilahendused peavad tagama, et tavakasutuse ja tegeliku halvenemise korral surve all olevad osad enne lekivad kui purunevad. Kui ilmneb metallballoonide või metallvooderdiste lekkimine, tohib see olla põhjustatud ainult väsimuspragude tekkimisest.

6.3. Materjalid

6.3.1. Kasutatavad materjalid peavad sobima punktis 4 kirjeldatud kasutustingimuste jaoks. Disainilahenduses ei tohi olla kontaktis omavahel kokkusobimatuid materjale. Materjalide kavandikinnituskatsete kokkuvõte on esitatud tabelis 6.1.

Teras

6.3.2.1. Koostis

Teras peab olema kaetud alumiiniumi ja/või silikooniga ning toodetud valitseva parima karestamistava järgi. Kõigi terasmaterjalide keemiline koostis tuleb esitada ja määrata vähemalt järgmiste näitajate kaudu:

a) süsiniku-, mangaani-, alumiiniumi- ja silikoonisisaldus kõigil juhtudel;

b) nikli-, kroomi-, molübdeeni-, boori-, vanaadiumi- või mis tahes muude tahtlikult lisatud elementide sisaldus.

Valumi analüüsi tulemused ei tohi ületada järgmiseid piire:

Tõmbetugevus < 950 MPa ≥ 950 MPa Väävel 0,020 % 0,010 % Fosfor 0,020 % 0,020 % Väävel ja fosfor 0,030 % 0,025 %

Kui kasutatakse süsinikboorterast, tuleb iga terase valu esimese ja viimase valuploki või slääbiga teostada standardile ISO 642 vastav kõvendatavuskatse. Kõvadus mõõdetuna 7,9 mm piires karastatud otsast peab olema vahemikus 33–53 HRC või 327–560 HV ning olema tootja poolt tõendatud;

6.3.2.2. Tõmbeomadused

Valmis balloonis või vooderdises oleva terase mehaanilised omadused tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.1 (liide A). Terase katkevenivus peab olema vähemalt 14 %;

6.3.2.3. Löögikindlus

Valmis balloonis või vooderdises oleva terase löögikindlus määratakse kindlaks vastavalt punktile A.2 (liide A). Löögikindlusnäitajad ei tohi olla väiksemad kui on näidatud käesoleva lisa tabelis 6.2;

6.3.2.4. Vastupidavus väävlikorrosioonile

Kui terase kavandatud tõmbetugevuse ülemine piir ületab 950 MPa, tuleb valmis ballooniga teostada väävlikorrosioonile vastupidavuse katse vastavalt käesoleva lisa liite A punktile A.3 ja balloon peab nimetatud sättes kirjeldatud nõuetele vastama.

Alumiinium

6.3.3.1. Koostis

Alumiiniumisulamid määratakse alumiiniumiassotsiatsiooni koostatud sulamisüsteemis. Plii ja vismuti lisandite piirangud ei tohi ületada 0,003 %;

6.3.3.2. Korrosioonikatsed

Alumiiniumisulamid peavad vastama vastavalt punktile A.4 (liide A) teostatud korrosioonikatsete nõuetele;

6.3.3.3. Püsivast täidetusest tulenev pragunemine

Alumiiniumisulamid peavad vastama punkti A.5 (liide A) püsivast täidetusest tuleneva pragunemise katsete nõuetele;

6.3.3.4. Tõmbetugevus

Valmis balloonis oleva alumiiniumisulami mehaanilised omadused tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.1 (liide A). Alumiiniumi katkevenivus peab olema vähemalt 12 %.

Vaigud

6.3.4.1. Üldnõuded

Immutamismaterjalidena võib kasutada termokõvenevaid või termopehmenevaid vaike. Sobivate põhiainete näited on epoksü, modifitseeritud epoksü, polüestri ja vinüülestri termokõvenevad plastmassid ning polüetüleeni ja polüamiidi termopehmenevad materjalid;

6.3.4.2. Nihkejõud

Vaikusid katsetatakse vastavalt punktile A.26 (liide A) ja asjaomased vaigud peavad selle punkti nõuetele vastama;

6.3.4.3. Klaasistumistemperatuur

Vaigu klaasistumistemperatuur määratakse kindlaks vastavalt ASTM D3418 standardile.

6.3.5. Kiud

Konstruktsioonimaterjali tugevdavaks filamendiks peab olema kas klaaskiud, aramiidkiud või süsinikkiud. Süsinikkiu kasutamisel peab disainilahendus hõlmama meetmeid ballooni metalldetailide galvaanilise korrosiooni ärahoidmiseks. Tootja peab säilitama komposiitmaterjalide kohta välja antud spetsifikaate, materjalitootjate soovitusi ladustamise, tingimuste ning säilivusaja kohta ning materjalitootja tõendit, et iga kaubasaadetis vastab spetsifikaadi nõuetele. Kiutootja peab tõendama, et kiudmaterjali omadused vastavad tootja tootekirjeldusele.

6.3.6. Plastvooderdised

Tõmbetugevus ja katkevenivus tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.22 (liide A). Katsed peavad näitama plastvooderdise materjali paindeomadusi temperatuuril –50 °C või alla selle, mille juures peavad materjalid vastama tootja antud näitajatele; polümeersed materjalid peavad sobima käesolev lisa punktis 4 kirjeldatud kasutustingimustele. Punktis A.23 (liide A) kirjeldatud meetodit kasutades peab pehmenemistemperatuur olema vähemalt 90 °C ja sulamistemperatuur vähemalt 100 °C.

6.4. Katserõhk

Minimaalne kasutatav katserõhk tootmisel peab olema 30 MPa;

6.5. Survetugevused ja kiudude pingetsükli asümmeetriategurid

Kõigi balloonitüüpide puhul peab minimaalne tegelik survetugevus olema vähemalt võrdne käesoleva lisa punktis 6.3 nimetatud väärtusega. Tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 puhul peab komposiitmähis olema kavandatud suureks töökindluseks pikaajalise täidetuse ja tsüklilise täidetuse jaoks. See töökindlus saavutatakse, järgides käesoleva lisa punktis 6.3 antud komposiitide pingetsükli asümmeetriategureid. Pingetsükli asümmeetriategur on määratletud kui pinge kius ettenähtud minimaalse survetugevuse juures jagatuna pingega kius töörõhu juures. Katkemistugevus on määratletud kui ballooni tegelik lõhkemisrõhk jagatud töörõhuga; tüübi CNG-4 disainilahenduste puhul on pingetsükli asümmeetriategur võrdne katkemistugevusega; tüüpide CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste (metallvooderdis ja komposiitmähis) puhul peavad pingetsükli asümmeetriateguri arvutused hõlmama järgmist:

a) Analüüsimeetod, mis võimaldab analüüsida vooderdismaterjale (spetsiaalne tarkvaraprogramm või lõplikel elementidel põhinev pingeanalüüs);

b) Vooderdismaterjali elastsest plastiliseks muutumise surve-tõmbe-kõver peab olema teada ja õigesti modelleeritud;

c) Komposiitmaterjalide mehaanilised omadused peavad olema õigesti modelleeritud;

d) Arvutused tuleb teha: automaatsel pingestamisel, automaatse pingestamise järgse nulli, töörõhu ja minimaalse lõhkemispunkti juures;

e) Analüüsil tuleb arvesse võtta mähkimisest tulenev eelpinge;

f) Minimaalne lõhkemispunkt tuleb valida nii, et väljaarvutatud pinge minimaalse lõhkemispunkti juures jagatuna väljaarvutatud pingega töörõhu juures vastaks kasutatava kiu puhul nõutavale pingetsükli asümmeetriategurile;

g) Hübriidtugevdusega (kahe või enama eri kiutüübiga) balloonide analüüsil tuleb kiudude erinevaid elastsusomadusi aluseks võttes võtta arvesse koormuse jagunemine eri kiudude vahel. Iga eraldi kiutüübi pingetsükli asümmeetriategur peab vastama käesoleva lisa punkti 6.3 nõuetele. Pingetsükli asümmeetriategurit võib kontrollida ka tensoanduritega. Vastuvõetav meetod on nimetatud käesoleva lisa liites E.

6.6. Pingeanalüüs

Kavandi minimaalsete seinapaksuste põhjendamiseks tuleb teostada pingeanalüüs. See peab hõlmama pingete kindlakstegemist vooderdistes ja komposiitlahenduste kiududes.

6.7. Lekib-enne-kui-puruneb-põhimõtte toimimise hindamine

Tüüpide CNG-1, CNG-2 ja CNG-3 balloonide puhul tuleb tõendada, et need enne lekivad kui purunevad.

Need katsed tuleb teostada vastavalt punktile A.6 (liide A). Sellist tõendust ei ole vaja selliste balloonikavandite puhul, mis annavad vastavalt punktile A.13 (liide A) katsetamisel väsimusvastupidavuse üle 45 000 tsükli. Käesoleva lisa liites F on teabeks lisatud kaks lekib-enne-kui-puruneb-katsetuste meetodit.

6.8. Kontroll ja katsetamine

Tootmiskontroll peab määrama programmid ja menetlused:

a) tootmiskontrolliks, katseteks ja vastuvõetavuskriteeriumideks; ning

b) katsed ja vastuvõetavuskriteeriumid perioodiliseks kontrollimiseks kasutuse jooksul. Visuaalsete järelkontrollide intervall peab vastama käesoleva lisa punkti 4.1.4 tingimustele, kui pädev asutus seda ei muuda. Tootja peab kehtestama visuaalsel kontrollil tagasilükkamise kriteeriumid, võttes aluseks puudustega balloonidega tehtud survetsüklikatsete tulemused. Käitamiseks, kasutuseks ja kontrolliks antava tootja juhendi suunised on esitatud käesoleva lisa liites G.

6.9. Tulekaitse

Kõik balloonid peavad olema rõhuvabastusseadmetega tule eest kaitstud. Balloon, selle materjalid, rõhuvabastusseadmed ja kõik lisatud isolatsiooni- või kaitsematerjalid tuleb kavandada koos, tagamaks piisavat ohutust punktis A.15 (liide A) kirjeldatud tuletingimustes.

Rõhuvabastusseadmeid katsetatakse vastavalt punktile A.24 (liide A).

6.10. Avad

6.10.1. Üldnõuded

Avad on lubatud ainult otstes. Ava keskjoon peab kattuma ballooni pikiteljega. Keermed peavad olema puhtalt lõigatud, võrdsed, ilma pinna ebaühtlusteta ja vastama mõõtudele.

6.11. Ballooni kandedetailid

Tootja peab määrama, kuidas kinnitatakse balloon sõidukile. Tootja peab andma ka kinnitusjuhendid, sealhulgas märkima kinnitusjõu ja jõumomendi, et tagada piisav pingestav jõud, kuid mis ei põhjusta vastuvõetamatut pinget balloonis ega kahjusta ballooni pinda.

6.12. Kaitse väliskeskkonna suhtes

Ballooni välispind peab vastama punkti A.14 (liide A9) väliskeskkonnakatse nõuetele. Välise kaitse saavutamiseks võib kasutada järgmiseid meetmeid:

a) pinnakattematerjal, mis annab piisava kaitse (nt alumiiniumile pihustatud anoodiv metall); või

b) sobiva kiud- ja põhimaterjali kasutamine (nt süsinikkiud vaigus); või

c) kaitsekate (nt orgaaniline kate, värv), mis vastab punkti A.9 (liide A) nõuetele.

Balloonile kantav kate peab olema selline, mille pealekandmine ei mõjuta ballooni mehaanilisi omadusi negatiivselt. Kate peab olema kavandatud nii, et see võimaldaks hilisemat kontrolli kasutuse jooksul ja tootja peab andma juhised sellise kontrolli jooksul katte käsitsemise kohta, tagamaks ballooni terviklikkust.

Tootjate huvides on käesoleva lisa informatiivses liites H esitatud katte sobivust hindava väliskeskkonnakatse meetod.

6.13. Kavandikinnituskatsed

Igale balloonitüübile kinnituse saamiseks tuleb tõendada materjali, disainilahenduse, tootmise ja kontrolli sobivust ettenähtud kasutuseks käesoleva lisa liites A kirjeldatud asjakohaste katsemeetodite abil teostatavate käesoleva lisa tabelis 6.1 esitatud materjali kvalifitseerumise katsete ja käesoleva lisas tabeli 6.4 esitatud ballooni kvalifitseerumise katsete asjakohastele nõuetele vastamisega. Katseballoonid või -vooderdised valib ja katseid jälgib pädev asutus. Kui katsed tehakse enamate kui nõutud arvu balloonide või vooderdistega, tuleb dokumenteerida kõik katsed.

6.14. Partiikatsed

Käesolevas lisas kirjeldatud partiikatsed tuleb teha igast valmis balloonide või vooderdiste partiist võetud balloonide või vooderdistega. Kasutada võib ka tunnistaja valitud kuumtöödeldud näidiseid, mis on valmis balloonide või vooderdiste hulgas representatiivsed. Iga balloonitüübi puhul nõutavad partiikatsed on täpsustatud käesoleva lisa tabelis 6.5.

6.15. Tootmiskontroll ja katsed

6.15.1. Üldnõuded

Tootmiskontrollid ja -katsed tuleb teha kõigi partiis toodetud balloonidega. Tootmise jooksul ja peale valmimist kontrollitakse iga ballooni järgmiste menetlustega:

a) metallballoonide ja -vooderdiste ultrahelidefektoskoopia (või sellega samaväärsena tõestatud uuring) vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale B, või sellega samaväärsena tõestatud meetod, tagamaks, et maksimaalne esineva defekti suurus on väiksem kui disainilahenduses määratud;

b) kontroll selle üle, et valmis ballooni või mis tahes vooderdise või mähise kriitilised mõõtmed ja mass on disainilahenduses lubatud piirides;

c) ettenähtud pinnakattega sobivuse kontroll, pidades eriti silmas sügavpilutatud pindu ning volte ja ribasid sepistatud või keermestatud otstekinnituste ja -avade juures;

d) märgistuste kontroll;

e) metallballoonide ja -vooderdiste kõvaduskatsed vastavalt punktile A.8 (liide A) tuleb teha pärast lõplikku kuumtöötlemist ja selliselt kindlaks tehtud väärtused peavad olema disainilahenduse jaoks ettenähtud vahemikus;

f) hüdrauliline katse vastavalt punktile A.11 (liide A);

Iga ballooniga teostatava kriitilise tootmiskontrolli nõuded on kokku võetud käesoleva lisa tabelis 6.6;

6.15.2. Defekti maksimumsuurus

Tüüpide CNG-1, CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste puhul tuleb kindlaks määrata metallballooni või -vooderdise mis tahes punktis maksimaalne defekti suurus, mis ei kasva ettenähtud kasutusea jooksul kriitiliselt suureks. Kriitiline suurus on määratletud kui defekt läbi ballooni või vooderdise seina paksuse, mis võimaldab hoitaval gaasil ilma ballooni purunemiseta balloonist välja voolata. Ultraheliuuringul või sellega samaväärsel uuringul peab defektisuurus kui tagasilükkamise kriteerium olema maksimaalsest lubatavast defektisuurusest väiksem. Tüüpide CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste puhul eeldatakse, et komposiidile ei teki kahju ajast sõltuvatest mehhanismidest; purunevuse katsete lubatav defektisuurus määratakse kindlaks sobiva meetodiga. Käesoleva lisa liites F on nimetatud kaks niisugust meetodit.

6.16. Katse nõuete mittetäitmine

Kui nõuded ei ole täidetud, tuleb vastavalt teostada kas uus katsetamine või uus kuumtöötlemine ja katsetamine:

a) kui on tõendeid, et katse teostamisel tehti vigu või tehti mõõtmisvigu, tehakse uus katse. Kui selle katse tulemus on rahuldav, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse;

b) kui katse teostati rahuldaval viisil, tuleb kindlaks teha nõuetele mittevastavuse põhjus.

Kui leitakse, et mittevastavus tulenes tehtud kuumtöötlemisest, võib tootja teostada balloonide partiiga uue kuumtöötlemise.

Kui mittevastavus ei tulenenud kuumtöötlusest, loetakse kõik kindlakstehtud defektsed balloonid mittesobilikeks või parandatakse sobival meetodil. Neid balloone, mida ei loetud mittesobilikeks, käsitletakse uue partiina.

Mõlemal juhul tehakse uue partiiga katsetused. Uuesti tuleb teha kõik asjakohased näidise- või partiikatsed, mis on uue partii vastuvõetavuse tõestamiseks vajalikud. Kui ühe või mitme katse tulemused on kasvõi osaliselt mitterahuldavad, tuleb partii kõik balloonid mittesobilikeks lugeda.

6.17. Disainilahenduse muutmine

Disainilahenduse muutmine on kasutatavate materjalide või mõõtmete muutus, mis ületab tavalist lubatud tootmishälvet.

Väikseid disainilahenduste muudatusi lubatakse lugeda kvalifitseerunuks pärast vähendatud katsete programmi läbimist. Tabelis 6.7 nimetatud disainilahenduste korral nõutakse vastavalt tabelile disainilahenduse kvalifitseerumise katseid.

Tabel 6.1

Materjalide disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

Käesoleva lisa vastav punkt Teras Alumiinium Vaigud Kiud Plastvoodrid Tõmbeomadused 6.3.2.2 6.3.3.4 6.3.5 6.3.6 Vastupidavus väävlikorrosioonile 6.3.2.4 Löögikindlus 6.3.2.3 Vastupidavus püsivast täidetusest tulenevale pragunemisele 6.3.3.3 Pingekorrosioon 6.3.3.2 Nihkejõud 6.3.4.2 Klaasistumistemperatuur 6.3.4.3 Pehmenemis- ja sulamispunkt 6.3.6 Purunemissitkus (5) 6.7 6.7





Tabel 6.2

Löökpaindeteimi vastuvõetavad väärtused

Ballooni diameeter D, mm > 140 ≤ 140 Katsesuund risti piki Katseeksemplari laius, mm 3–5 > 5–7,5 > 7,5–10 3–5 Katsetemperatuur, °C –50 –50 3 toote keskmine 30 35 40 60 Löögikindlus/Löögitugevus, J/cm2 Üksiktoode 24 28 32 48





Tabel 6.3

Minimaalsed tegelikud katkemistugevused ja pingetsükli asümmeetriategurid

CNG-1 Täielikult metallist CNG-2 Rõngasmähis CNG-3 Täismähis CNG-4 Täiskomposiit Survetugevus [MPa] Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa] Survetugevus [MPa] Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa] Survetugevus [MPa] Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa] Survetugevus [MPa] Täielikult metallist 45 Klaas 2,75 50 1) 3,65 70 1) 3,65 73 Aramiid 2,35 47 3,10 60 1) 3,1 62 Süsinik 2,35 47 2,35 47 2,35 47 Hübriid 2) 2) 2)

Märkus 1: Minimaalne tegelik survetugevus. Lisaks tuleb teha käesoleva lisa punkti 6.5 kohased arvutused tagamaks, et ka minimaalse pingetsükli asümmeetriateguri nõuded on täidetud.

Märkus 2: Pingetsükli asümmeetriategurid ja survetugevused tuleb arvutada vastavalt käesoleva lisa punktile 6.5.

Tabel 6.4

Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

Katse ja viide lisale Balloonitüüp CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 A.12 Survekatse X (6) X X X A.13 Ümbritseva temperatuuri tsükkel X (6) X X X A.14 Happelise keskkonna katse X X X A.15 Lahtine tuli X X X X A.16 Läbistamine X X X X A.17 Lubatud defekt X X X A.18 Kõrge temperatuur X X X A.19 Pingest rebenemine X X X A.20 Kukkumiskatse X X A.21 Imbumine X A.24 Rõhuvabastusseade X X X X A.25 Bossi jõumomendi katse X A.27 Maagaasitsükkel X A.6 Lekib-enne-kui-puruneb-katse X X X A.7 Äärmuslike temperatuuride tsükkel X X X X = nõutav





Tabel 6.5

Partiikatsed

Katse ja viide Balloonitüüp CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 A.12 Katkemistugevus X X X X A.13 Ümbritseva õhu tsükkel X X X X A.1 Tõmbetugevus X X (8) X (8) A.2 Löökpaindeteim (teras) X X (8) X (8) A.9.2 Kate (7) X X X X X = nõutav





Tabel 6.6

Kriitilise tootmiskontrolli nõuded

Tüüp CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 Kriitilised mõõtmed Pinna kattematerjal X X X X Defektid (ultraheliuuring või samaväärne) X X X X Kontrollinõue X X X Metallballoonide või -vooderdiste kõvadus X X X Hüdrauliline katse X X X X Lekkekatse X Märgistused X X X X X = nõutav





Tabel 6.7

Disainilahenduse muutmine

Katsetüüp Disainilahenduse muutmine Hüdrauliline survekatse A.12 Tsüklid ümbritseva õhu temperatuuril: A.13 Keskkond A.14 Lahtine tuli A.15 Lubatud defekt A.17 Läbistamine A.16 Pingest rebenemine A.19 Kõrge temperatuur A.18 Kukkumiskatse A.20 Pöördkangi jõumoment A.25 Imbumine A.21 CNG-tsüklid A.27 Rõhuvabastusseadme toimimine A.24 Kiutootja X X X (9) X (10) Metalne ballooni- või vooderdisematerjal X X X (9) X X (9) X X (9) Plastist vooderdisematerjal X X X (10) Kiumaterjal X X X X X X X X (10) Vaik X X X X Diameetri muutmine kuni 20 % X X Diameetri muutmine üle 20 % X X X X (9) X Pikkuse muutmine kuni 50 % X X (11) Pikkuse muutmine üle 50 % X X X (11) Töörõhu muutmine kuni 20 % @ X X Kupli kuju X X X (10) Avasuurus X X Kattemuutus X Otsa pöördkangi kavand X (10) Muudatus tootmisprotsessis X X Rõhuvabastusseade X X X = nõutav @ = Ainult siis, kui paksuse muutus on proportsionaalne diameetri ja/või rõhu muutusega.

7. TÜÜBI CNG-1 METALLBALLOONID

7.1. Üldnõuded

Disainilahendus peab määrama kindlaks maksimaalse lubatava defekti suuruse igas ballooni punktis, mis ei kasva ettenähtud järelkontrolliajavahemiku või, kui ei nähta ette järelkontrolli, kasutusea jooksul, ballooni töörõhul töötamisel kriitiliste mõõtmeteni. Lekib-enne-kui-puruneb-kontroll tuleb teha vastavalt punkti A.6 (liide A) vastavatele menetlustele. Lubatav defekti suurus määratakse kindlaks vastavalt punktile 6.15.2.

Vastavalt standardile ISO 9809 projekteeritud ja selle kõigile nõuetele vastavate balloonide korral nõutakse ainult punkti 6.3.2.4 materjalikatsete ja punkti 7.5 disainilahenduse kvalifitseerumise katsete, v.a punktide 7.5.2 ja 7.5.3, nõuete täitmist.

7.2. Pingeanalüüs

Pinge balloonis arvutatakse 2 MPa, 20 MPa, katserõhu ja disainilahenduse katkemispunkti kohta. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse kesta tasandilt välja painutamist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

7.3. Valmistamis- ja tootmiskatsete nõuded

7.3.1. Üldnõuded

Alumiiniumballoonide otsi ei tohi sulgeda stantsimisprotsessiga. Terasballoonide, v.a standardi ISO 9809 kohaselt projekteeritud balloonide põhjaotstega tuleb teha purunevuse katsed või samaväärne uuring. Otsa sulgemise protsessil ei tohi lisada metalli. Enne otsa stantsimist tuleb iga ballooni paksuse ja pinnakatte suhtes kontrollida.

Peale otsa stantsimist tuleb balloone kuni disainilahenduse jaoks ette nähtud kõvadusvahemikuni kuumtöödelda. Kohalikku kuumtöötlemist ei või kasutada.

Kui põhivarustuse juurde kuuluvad kaelarõngas, põhjarõngas või kinnitusdetailid, peavad need olema balloonimaterjaliga sobivast materjalist ning turvaliselt kinnitatud muude meetoditega kui keevitamine, kõvajoodisjootmine või pehmejoodisjootmine.

7.3.2. Purunevuse katsed

Iga metallballooniga tuleb teha järgmised katsed:

a) Kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (liide A),

b) Ultraheliuuring vastavalt BS 5045 standardi osa 1 I lisale või sellega tõendatult samaväärse purunevuse meetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses vastavalt punktile 6.15.2 kindlaksmääratud ettenähtud suurust.

7.3.3. Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (liide A) kohane hüdrauliline survekatse.

7.4. Balloonide partiikatsed

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Asjaomaste balloonidega tuleb teha vähemalt järgmised katsed.

a) Partii materjalikatsed. Ühe ballooni või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud representatiivse valmis ballooniga tuleb teha järgmised katsed: i) Kriitiliste mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga; ii) Üks punkti A.1 (liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; iii) Terasballoonide puhul kolm punkti A.2 (liide A) kohast löökpaindeteimi ja punkti 6.3.2.3 nõuetele vastavuse kontroll; iv) Kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (liide A); Kõigi partiidest katseteks valitud balloonidega, mis ettenähtud nõuetele ei vasta, tuleb jätkata punkti 6.16 menetlustega. Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 %-liselt kontrollida, et kõrvaldada samamoodi defektsed balloonid. Võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata;

b) Partii katkemistugevuskatse. Ühte ballooni survestatakse vastavalt punktile A.12 (liide A) hüdrauliliselt kuni katkemiseni. Kui katkemistugevus on väljaarvutatud minimaalsest katkemistugevusest väiksem, tuleb jätkata eespool nimetatud punkti 6.16 menetlustega.

c) Korraline survetsüklikatse. Valmis balloonidele avaldatakse punkti A.13 (liide A) kohaselt katsetsüklilist survet järgmiselt määratud sagedusega: i) Iga partii ühe ballooniga tehakse survetsükkel läbi 1 000 korda iga ettenähtud kasutusea aasta kohta, seega minimaalne tsüklite arv on 15 000; ii) Kui 10 järjestikuse sama disainilahendustüübi (s.o sarnaste materjalide ja protsessidega tooted) tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 1 500 tsükli jooksul ettenähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 22 500 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini 5 partii kohta; iii) Kui 10 järjestikuse sama disainilahendustüübi tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 2 000 tsükli jooksul ettenähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 30 000 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini 10 partii kohta; iv) Kui viimasest tootepartiist on möödas enam kui 6 kuud, tuleb punktis ii või iii kirjeldatud katsesageduse säilitamiseks võtta järgmisest partiist üks balloon katseks; v) Kui mõni eespool punktides ii või iii nimetatud vähendatud sagedusega survetsüklikatses olnud balloon ei pea nõutud survetsüklite arvule (vastavalt vähemalt 22 500 või 30 000) vastu, tuleb punkti ii või iii sageduse taastamiseks teostada katse vähemalt 10 tootepartiiga punkti i sageduse järgi; vi) Kui mõni punkti i, ii või iii järgi katsetatud balloon ei täida tsüklikatse nõuet 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta (minimaalselt 15 000 tsüklit), tuleb vastavalt punkti 6.16 menetlustele teha kindlaks tõrke põhjus ning see kõrvaldada. Kui mõni täiendavalt võetud kolmest balloonist ei täida nõuet — 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta — tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

7.5. Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

7.5.1. Üldnõuded

Kvalifitseerumiskatsed tuleb teha tavatoodangu suhtes representatiivsete ning tehasetähistega valmis balloonidega. Balloonide valik, katsete vaatlemine ja dokumenteerimine peab vastama punkti 6.13 nõuetele.

7.5.2. Hüdrauliline survekatse

Kolmele representatiivsele balloonile avaldatakse vea ilmnemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (liide A). Ballooni katkemistugevused peavad ületama disainilahenduse jaoks pingeanalüüsiga välja arvutatud minimaalset katkemistugevust ja olema vähemalt 45 MPa.

7.5.3. Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril

Kahe valmis ballooniga tehakse läbi survetsüklid ümbritseva õhu temperatuuril vastavalt punktile A.13 (liide A) kuni vea ilmnemiseni või vähemalt 45 000 tsüklit. Balloonidel ei tohi tekkida vigu enne, kui on läbitud 1 000 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta. Balloonidel, mis selle tsüklite arvu ületavad, peab lõpuks esimese veana ilmnema leke, mitte rebenemine. Balloone, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, tuleb tsüklit jätkates purunemiseni katsetada kas niikaua, kui viga ilmneb või katkemiseni hüdraulilist survet avaldades. Tsüklite arv kuni vea ilmnemiseni ja rikke koht tuleb registreerida.

7.5.4. Lahtise tule katse

Katsed tuleb teha vastavalt punktile A.15 (liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

7.5.5. Läbistamiskatse

Katse tuleb teha vastavalt punktile A.16 (liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

7.5.6. Lekib-enne-kui-puruneb-katse

Balloonidega, mis ei ületa punkti 7.5.3 kohasel katsetamisel 45 000 tsüklit, tuleb lekib-enne-kui-puruneb-katsed teha vastavalt punktile A.6 ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

8. TÜÜBI CNG-2 RÕNGASMÄHISEGA BALLOONID

8.1. Üldnõuded

Survestamise ajal on sellel balloonitüübil omadus, et komposiitmähise ja metallvooderdise nihked kattuvad. Erinevate valmistusmeetodite tõttu ei nähta käesolevas lisas ette kindlat projekteerimise meetodit.

Lekib-enne-kui-puruneb-katse tuleb teostada vastavalt punktis A.6 (liide A) kirjeldatud menetlustele. Lubatud defekti suurus tuleb kindlaks teha vastavalt punktile 6.15.2.

8.2. Nõuded disainilahendusele

8.2.1. Metallvooderdis

Metallvooderdise tegelik lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 26 MPa.

8.2.2. Komposiitmähis

Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

8.2.3. Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada pinged mähises ja vooderdises peale eelpingestamist. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, 2 MPa, 20 MPa, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse materjali mittelineaarset käitumist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

Automaatse pingestamise meetodit kasutavate disainilahenduste puhul tuleb eelpingestamiseks välja arvutada piirid, mille vahele automaatse pingestamise surve peab jääma.

Pingestamiseks juhitud pingega mähkimist kasutavate disainilahenduste puhul tuleb välja arvutada temperatuur, mille juures seda teha ning iga mähisekihi jaoks vajalik pinge ja sellega saavutatav eelpingestatus.

8.3. Valmistamisnõuded

8.3.1. Üldnõuded

Komposiitballoon tuleb valmistada filamentmähisega vooderdisest. Filamendi mähkimise operatsioonid peavad olema arvutiga või mehaaniliselt juhitud. Filamentidele tuleb mähkimisel avaldada juhitud pinget. Kui mähkimine on lõpetatud, tuleb termokõvenevad vaigud kuumutamise teel kõvendada, kasutades eelnevalt kindlaksmääratud ja juhitavaid ajavahemikke ja temperatuure.

8.3.2. Vooderdis

Metallvooderdise tootmine peab vastama punkti 7.3 vastava vooderdisetüübi nõuetele.

Mähis

Balloonid tuleb valmistada filamendimähkimismasinaga. Mähkimise jooksul tuleb olulisi muutujaid ettenähtud vahemikes jälgida ning mähkimistulemustes dokumenteerida. Nimetatud muutujad võivad hõlmata järgmisi näitajaid, kuid ei ole nendega piiratud:

a) kiutüüp, sealhulgas suurus;

b) immutamise viis;

c) mähkimispinge;

d) mähkimiskiirus;

e) heiete arv;

f) riba laius;

g) vaigu tüüp ja koostis;

h) vaigu temperatuur;

i) vooderdise temperatuur.

8.3.3.1. Termokõvenevate vaikude kõvendamine

Kui kasutatakse termokõvenevat vaiku, peab seda peale filamendimähkimist kõvendama. Kõvendamise jooksul tuleb kõvendamistsükkel (s.o ajavahemikud ja temperatuurid) registreerida.

Kõvendamistemperatuur peab olema juhitav ja see ei tohi mõjutada vooderdise materjaliomadusi. Alumiiniumvooderdisega balloonide puhul on maksimaalne kõvendamistemperatuur 177 °C.

8.3.4. Automaatne pingestamine

Kui kasutatakse automaatse pingestamise menetlust, tuleb see teostada enne hüdraulilist survekatset. Automaatse pingestamise surve peab olema punktis 8.2.3 ettenähtud piirides ja tootja peab määrama sobiva surve määramise meetodi.

8.4. Tootmiskatse nõuded

8.4.1. Purunevuse katsed

Purunevuse katsed tuleb viia läbi vastavalt tunnustatud ISO standardile või sellega samaväärsele standardile. Iga metallvooderdisega tuleb teha järgmised katsed:

a) Kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (liide A),

b) Ultraheliuuring vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale 1B või sellega tõendatult samaväärse purunevuse meetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses kindlaksmääratud suurust.

8.4.2. Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (liide A) kohane hüdrauliline survekatse. Tootja peab määrama kasutatava katserõhu jaoks sobiva püsiva ruumala suurenemise piirid, kuid see ei tohi ühelgi juhul olla suurem kui 5 % kogu ruumala kasvust katserõhu juures. Balloonid, mis ei jää piiresse, mille puhul nad loetakse sobivaks, tuleb kas lugeda mittesobivateks või kasutada partiikatse eesmärkidel.

8.5. Balloonide partiikatsed

8.5.1. Üldnõuded

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni või balloon ja vooderdis, kui see on asjakohane. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Nimetatud balloonidega tuleb teha vähemalt järgmised katsed.

Kui mähises leitakse defekte enne automaatse pingestamise menetlust või hüdraulilist survekatset, võib mähise täielikult eemaldada ja uuega asendada;

a) Partii materjalikatsed. Ühe ballooni, vooderdise või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud representatiivse valmis ballooniga tuleb teha järgmised katsed: i) Mõõtmete kontrollimine kavandi suhtes; ii) Üks punkti A.1 (liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; iii) Terasvooderdiste puhul kolm punkti A.2 (liide A) kohast löökpaindeteimi ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; iv) Kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (liide A) ning kate peab vastama selle punkti nõuetele. Kõigi partiidest katseteks valitud balloonide ja vooderdiste puhul, mis ettenähtud nõuetele ei vasta, tuleb jätkata punkti 6.16 menetlustega. Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 %-liselt kontrollida, et kõrvaldada samamoodi defektsed balloonid. Kasutades meetodit, mis komposiitmähist ei riku, võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata.

b) Partii lõhkemisrõhu katse. Ühte ballooni katsetatakse vastavalt punktile 7.4.b;

c) Perioodiline survetsüklikatse vastavalt punktile 7.4.c.

8.6. Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

8.6.1. Üldnõuded

Kvalifitseerumiskatsed tuleb teha tavatoodangu suhtes representatiivsete ning tehasetähistega valmis balloonidega. Balloonide valik, katsete vaatlemine ja dokumenteerimine peab vastama punkti 6.13 nõuetele.

8.6.2. Hüdrauliline survekatse

a) Ühele vooderdisele avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (liide A). Lõhkemisrõhk peab ületama vooderdise disainilahenduse jaoks määratud minimaalset lõhkemisrõhku;

b) Kolmele balloonile avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (liide A). Ballooni lõhkemisrõhk peab ületama disainilahenduse jaoks pingeanalüüsiga välja arvutatud minimaalset lõhkemisrõhku vastavalt tabelile 6.3 ja ei tohi ühelgi juhul olla väiksem kui punktis 6.5 nõutud pingetsükli asümmeetriategur.

8.6.3. Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril

Kahe valmis ballooniga tehakse läbi survetsüklid ümbritseva õhu temperatuuril vastavalt punktile A.13 (liide A) kuni vea ilmnemiseni või vähemalt 45 000 tsüklit. Balloonidel ei tohi vigu tekkida enne, kui on tehtud 1 000 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta. Balloonidel, mis selle tsüklite arvu ületavad, peab lõpuks esimese veana ilmnema leke, mitte rebenemine. Balloone, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, tuleb tsüklit jätkates purunemiseni katsetada kas niikaua, kuni viga ilmneb, või katkemiseni hüdraulilist survet avaldades. Balloonide puhul, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, on vastuvõetav rebenemine. Tsüklite arv kuni vea ilmnemiseni ja rikke koht tuleb registreerida.

8.6.4. Happelise keskkonna katse

Ühte silindrit katsetatakse vastavalt punktile A.14 (liide A) ja silinder peab selle punkti nõuetele vastama. Käesoleva lisa liites H on esitatud mittekohustusliku keskkonnakatse kirjeldus.

8.6.5. Lahtise tule katse

Valmis balloonidega tuleb teha katsed vastavalt punktile A.15 (liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

8.6.6. Läbistamiskatse

Ühe valmis ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.16 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.7. Lubatud defekti katsed

Ühe valmis ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.17 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.8. Kõrge temperatuuri katse

Disainilahenduste puhul, mille vaigu klaasistumistemperatuur ei ületa maksimaalset materjalitemperatuuri vähemalt 20 °C võrra, tuleb ühte ballooni katsetada vastavalt punktile A.18 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.9. Kiirendatud korrosiooniga rebenemiskatse

Ühe valmis ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.19 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.10. Lekib-enne-kui-puruneb-katse

Ballooni puhul, mis ei ületa punkti 8.6.3 järgi katsetades 45 000 tsüklit, tuleb teha lekib-enne-kui-puruneb-katse vastavalt punktile A.6 ning asjaomane balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.11. Survetsüklikatse äärmuslikel temperatuuridel

Ühe valmis ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.7 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

9. TÜÜBI CNG-3 TÄISMÄHISEGA BALLOONID

9.1. Üldnõuded

Survestamise ajal on sellel balloonitüübil omadus, et komposiitmähise ja vooderdise nihked kattuvad. Erinevate valmistusmeetodite tõttu ei nähta käesolevas lisas ette kindlat projekteerimismeetodit; lekib-enne-kui-puruneb-katse tuleb teostada vastavalt punktis A.6 (liide A) kirjeldatud menetlustele. Lubatud defekti suurus tuleb kindlaks teha vastavalt punktile 6.15.2.

9.2. Nõuded disainilahendusele

9.2.1. Metallvooderdis

Nullrõhu ja temperatuuri 15 °C juures ei tohi survepinge põhjustada vooderdises mõlke ega murdumisi.

9.2.2. Komposiitmähis

Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

9.2.3. Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada risti- ja pikisuunalised pinged mähises ja vooderdises peale pingestamist. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, töörõhk, 10 % töörõhust, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Tuleb välja arvutada piirid, mille vahele peab automaatse pingestamise rõhk jääma. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse materjali mittelineaarset käitumist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

9.3. Valmistamisnõuded

Valmistamisnõuded peavad vastama punktile 8.3 selle erinevusega, et mähiste hulka kuuluvad ka vedrukujuliselt mähitud filamendid.

9.4. Tootmiskatse nõuded

Tootmiskatse nõuded peavad olema vastavuses punktiga 8.4.

9.5. Balloonide partiikatsed

Partiikatsed tuleb teha vastavalt punkti 8.5. nõuetele.

9.6. Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed tuleb teha vastavalt punktide 8.6 ja 9.6.1 nõuetele selle erinevusega, et punktis 8.6 nimetatud vooderdise purustamine ei ole kohustuslik.

9.6.1. Kukkumiskatse

Vähemalt ühe valmis ballooniga tuleb teha punkti A.30 (liide A) kohane kukkumiskatse.

10. TÜÜBI CNG-4 TÄISKOMPOSIITBALLOONID

10.1. Üldnõuded

Käesolevas lisas ei anta erinevate olemasolevate disainilahendusvõimaluste tõttu kindlat polümeervooderdisega balloonide projekteerimismeetodit.

10.2. Nõuded disainilahendusele

Disainilahenduse nõuetelevastavuse tõendamiseks kasutatakse disainilahenduse arvutusi. Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

Otsapöördkangide puhul tuleb kasutada punkti 6.10.2 või 6.10.3 nõuetele vastavaid koonusjaid või sirgeid keermeid.

Keermestatud avadega otsapöördkangid peavad taluma jõumomenti 500 Nm kahjustamata seejuures ühendust mittemetalse vooderdisega. Mittemetalse vooderdisega ühendatud metallist otsapöördkangid peavad olema käesoleva lisa punkti 4 kasutustingimustele vastavast materjalist.

10.3. Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada ballooni suhtes risti- ja pikisuunalised pinged komposiidis ja vooderdises. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, töörõhk, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Arvutamisel tuleb kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, et teha kindlaks pinge jagunemine balloonis.

10.4. Valmistamisnõuded

Valmistamisnõuded peavad vastama punktile 8.3 selle erinevusega, et termokõvenevate vaikude kõvenemistemperatuur peab olema vähemalt 10 °C plastvooderdise pehmenemistemperatuurist madalam.

10.5. Tootmiskatse nõuded

10.5.1. Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (liide A) kohane hüdrauliline survekatse. Tootja peab määrama kasutatava katserõhu jaoks elastse laienemise sobiva piiri, kuid ühelgi juhul ei tohi ükski balloon ületada partii keskmist näitajat rohkem kui 10 % võrra. Balloonid, mis ei jää piiresse, mille puhul nad loetakse sobivaks, tuleb kas lugeda mittesobivateks või kasutada partiikatse eesmärkidel.

10.5.2. Lekkekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.10 (liide A) kohane lekkekatse ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

10.6. Balloonide partiikatsed

10.6.1. Üldnõuded

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Nimetatud balloonidega tuleb teha vähemalt järgmised katsed.

a) Partii materjalikatsed Ühe ballooni või vooderdisega või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud vooderdisega, mis on valmis ballooni puhul representatiivne, tuleb teha järgmised katsed: i) mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga; ii) üks punkti A.22 (liide A) kohane plastvooderdise tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; iii) plastvooderdise sulamistemperatuuri katsetatakse vastavalt punktile A.23 (liide A) ja temperatuur peab selle punkti nõuetele vastama; iv) kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (liide A) ja kate peab vastama selle punkti nõuetele. Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 %-liselt kontrollida, et samamoodi defektsed balloonid kõrvaldada. Kasutades komposiitmähist mitte rikkuvat meetodit, võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata.

b) Partii lõhkemisrõhu katse Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punkti 7.4 alapunkti b nõuetele;

c) Korraline survetsüklikatse

Ühe valmis ballooni otsapöördkangiga tehakse jõumomendi katse kuni 500 Nm-ni vastavalt punktile A.25 (liide A). Seejärel tehakse ballooniga survetsüklikatse punkti 7.4 alapunktis c kirjeldatud menetluste järgi.

Nõuetekohase survetsükli järel tuleb ballooniga teha punktis A.10 (liide A) kirjeldatud lekkekatse ja balloon peab selle katse nõuetele vastama.

10.7. Ballooni kavandikinnituskatsed

10.7.1. Üldnõuded

Balloonide kavandikinnituskatsed tuleb teha vastavalt käesoleva lisa punktide 8.6, 10.7.2, 10.7.3 ja 10.7.4 nõuetele, selle erinevusega, et punkti 8.6.10 lekib-enne-kui-puruneb-kontrolli ei pea tegema.

10.7.2. Otsapöördkangi jõumomendikatse

Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.25 (liide A).

10.7.3. Imbumiskatse

Üht ballooni tuleb imbumise suhtes vastavalt punkti A.21 (liide A) nõuetele katsetada ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

10.7.4. Maagaasitsükli katse

Ühe valmis ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.27 (liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

11. MÄRGISTUS

11.1. Märgistamine

Tootja peab kinnitama igale valmis balloonile vähemalt 6 mm kõrgused selged ja püsivad märgistused. Võimalikud märgistuse kandmise viisid on vaikkattesse inkorporeeritud sildid, liimiga kinnitatud sildid, madalsurvetemplid tüüpide CNG-1 ja CNG-2 paksendatud otstes või mis tahes kombinatsioon eespool nimetatust. Liimitud sildid ja nende pealekandmine peavad olema kooskõlas standardiga ISO 7225 või samaväärse standardiga. Mitmekordsed sildid on lubatud ja need peavad olema selliselt paigutatud, et paigaldushaagid nende nägemist ei segaks. Iga käesoleva lisa nõuetele vastav balloon peab olema märgistatud järgmiselt:

a) Kohustuslik teave: i) „AINULT SURUMAAGAASI KASUTAMISEKS”; ii) „MITTE KASUTADA PÄRAST XX/XXXX”, kus „XX/XXXX” märgib aegumise kuud ja aastat (12); iii) Tootja tähis; iv) Ballooni tähis (kasutatav osanumber ja iga ballooni puhul unikaalne seerianumber); v) Töörõhk ja -temperatuur; vi) EMK eeskirja number koos balloonitüübi ja tunnistuse registreerimisnumbriga; vii) Rõhuvabastusseadmed ja/või -ventiilid, mis on ballooniga kasutamiseks kvalifitseeritud, või viis, kuidas saada kvalifitseeritud tulekaitsesüsteemide kohta teavet; viii) Kui kasutatakse silte, peab igal balloonil olema vabale metallipinnale templina kantud tehasetähis, mis võimaldab sildi hävimise korral ballooni kindlaks teha;

b) Mittekohustuslik teave: Eraldi sildil (siltidel) võib esitada järgmise mittekohustusliku teabe: i) Gaasitemperatuuri vahemik, nt –40 °C kuni 65 °C; ii) Ballooni nominaalne veemahutavus, ümardatuna kahe kohani, nt 120 liitrit; iii) Algse survekatse kuupäev (kuu ja aasta). Märgistused tuleb paigutada loetletud järjekorras, kuid täpne kujundus võib varieeruda vastavalt kasutatavale alale. Järgmine on üks vastuvõetav näide kohustusliku teabe esitusest: AINULT SURUMAAGAASI JAOKS MITTE KASUTADA PÄRAST ../.... tootja/osanumber/seerianumber20 MPa/15 °CECE R 110 CNG-2 (registreerimisnumber)„Kasutada ainult tootja heakskiidetud rõhuvabastusseadet”

12. BALLOONIDE LÄHETAMISE ETTEVALMISTUS

Enne tootja ettevõttest väljasaatmist peab iga balloon olema seest puhas ja kuivatatud. Balloonidele, mis ei ole vahetult liitmiku või ventiiliga ja, kui see on asjakohane, ohutusseadmetega suletud, tuleb kõigile avadele kinnitada tropid, mis hoiavad ära niiskuse sattumise ballooni ja kaitsevad keermeid. Kõigile terasballoonidele ja -vooderdistele tuleb enne väljasaatmist pihustada korrosioonitõrjeainet (nt õli sisaldavat).

Ostjale tuleb saata tootja ettenähtud kasutustingimused ja kogu õige käitamise, kasutamise ja kasutusaegse kontrolli jaoks vajalik teave. Tingimused tuleb esitada vastavalt käesoleva lisa liitele D.

(1) Ameerika Testimise ja Materjalide Ühing.

(2) Briti Standardiorganisatsioon.

(3) Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon.

(4) Riiklik Korrosiooniinseneride Assotsiatsioon.

(5) Ei pea läbi viima, kui kasutatakse punktis A.7 (liide A) nimetatud defektse ballooni testi.

(6) = Ei nõuta standardi ISO 9809 nõuetele vastavalt projekteeritud balloonide puhul (ISO 9809 juba hõlmab neid katseid).

(7) = välja arvatud siis, kui kaitsvat katet ei kasutata

(8) = katsed vooderdise materjaliga

(9) = Metallballoonide (CNG-1) disainilahenduste puhul ei nõuta.

(10) = Nõutav ainult täiskomposiitballoonide (CNG-4) disainilahenduste puhul.

(11) = Nõutav ainult pikkuse suurendamisel.

@ = Ainult siis, kui paksuse muutus on proportsionaalne diameetri ja/või rõhu muutusega.

(12) Aegumiskuu ei tohi ületada ettenähtud kasutusaega. Aegumisaja võib balloonile kanda väljasaatmise ajal tingimusel, et balloone on hoitud kuivas kohas ilma sisemise rõhuta.

Liide A KATSEMEETODID A.1. Tõmbekatsed, teras ja alumiinium Tõmbekatse tehakse valmis ballooni silindrikujulisest osast võetud materjaliga, kasutades ristkülikukujulist katsetükki, mille kuju vastab terase puhul standardi ISO 9809 ja alumiiniumi puhul ISO 7866 nõuetele. Katsetüki kaht poolt, mis on ballooni sise- ja välispinnaks, ei töödelda. Tõmbekatse tehakse vastavalt standardile ISO 6892. Märkus: tähelepanu tuleb pöörata standardis ISO 6892 kirjeldatud venivuse mõõtmise meetodile, eriti juhtudel, kus katsetükk on keermestatud ning mille tulemusena on katsetüki katkemispunkt mõõteaparatuuri keskosast eemal. A.2. Löögikindluskatse, terasballoonid ja -vooderdised Löökpaindeteim tehakse valmis ballooni silindrikujulisest osast võetud materjaliga standardile ISO 148 vastava kolme katsetükiga. Löökpaindeteim tükid võetakse ballooni seinast lisa 3 tabelis 6.2 ettenähtud suunas. Täke peab olema ballooniseina pinnaga risti. Pikisuunas katsete puhul tuleb katsetükki töödelda üleni (kuuel küljel). Kui seina paksus ei võimalda lõpliku katsetüki laiust 10 mm, peab see laius olema võimalikult lähedane ballooniseina paksusele. Katsetükke, mis võetakse ristisuunas, töödeldakse ainult neljal küljel, jättes ballooniseina sise- ja välispinna töötlemata. A.3. Terase vastupidavus väävlikorrosioonile Välja arvatud järgnevalt määratud viisil, tehakse katsetused vastavalt NACE TM0177–96 standardis kirjeldatud NACE standardsete tõmbekatse menetluste meetodile A. Katsed tuleb teha vähemalt kolme valmis balloonilt või vooderdiselt võetud näidisega, mõõturiga diameetriga 3,81 mm (0,15 tolli). Näidised pannakse pideva tõmbekoormuse alla, mille suurus on 60 % terase ettenähtud minimaalsest voolavuspiirist, kastetakse destilleeritud vee lahusesse, mis on puhverdatud 0,5 % (massi järgi) naatriumatsetaadi trihüdraadiga ja mille algne pH on reguleeritud äädikhappega tasemele 4,0. Toatemperatuuri ja -rõhu juures küllastatakse lahust jätkuvalt 0,414 kPa (0,06 psia) vesiniksulfiidiga (kandegaas: lämmastik). Katsenäidistel ei tohi tekkida vigu 144-tunnise katsetamise jooksul. A.4. Korrosioonikatsed, alumiinium Alumiiniumisulamite korrosioonikatsed tuleb teha vastavalt standardi ISO/DIS 7866 lisale A ja näidised peavad nimetatud standardi nõuetele vastama. A.5. Vastupidavus pidevale koormusele, alumiinium Vastupidavuskatse pidevale koormusele tuleb teha vastavalt standardi ISO/DIS 7866 lisale D ja näidised peavad nimetatud standardi nõuetele vastama; A.6. Lekib-enne-kui-puruneb-katse Kolm valmis ballooni survestatakse maksimaalselt 2 MPa juurest vähemalt 30 MPa-ni tempoga maksimaalselt 10 tsüklit minutis. Kõigil balloonidel peab viga tekkima lekkimise teel. A.7. Survetsüklikatse äärmuslikel temperatuuridel Kaitsva katteta komposiitmähisega valmis balloonidega tehakse tsüklikatsed ja asjaomastel balloonidel ei tohi olla märke rebenemisest, lekkest ega kiu hargnemisest, järgmistel tingimustel: a) hoida 48 tundi nullrõhu, 65 °C või kõrgema temperatuuri ning 95 % või kõrgema suhtelise niiskuse juures. Selle tingimuse eesmärgi täitmiseks pihustatakse 65 °C temperatuuril hoitavasse ruumi peenikest veetolmu või udu; b) teha 500 hüdraulilise surve tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta maksimaalselt 2 MPa ja minimaalselt 26 MPa vahel 65 °C temperatuuri ja vähemalt 95 % niiskuse juures; c) balloon stabiliseerida nullrõhu ja ümbritseva õhu temperatuuri juures; d) seejärel survestada maksimaalselt 2 MPA juurest vähemalt 20 MPa rõhuni 500 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta temperatuuril –40 °C või sellest madalamal temperatuuril; Punkti b tsükleid ei tohi ühe minuti jooksul teha rohkem kui 10. Punkti d tsükleid ei tohi ühe minuti jooksul teha rohkem kui 3, v.a juhul kui rõhuandur on paigaldatud vahetult ballooni sisse. Tuleb kasutada piisavalt head registreerimisvarustust, tag