ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0440 - 0440



Täitevkomitee otsus, 25. aprill 1997, lepingu sõlmimise kohta SIS II ettevalmistavateks uuringuteks (SCH/Com-ex (97) 2 rev. 2) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artiklit 132, võttes arvesse Luxembourgis 19. detsembril 1996 toimunud koosolekul vastuvõetud otsust teise põlvkonna SISi, SIS II, loomise kohta, mis mitte ainult ei võimaldaks kõikide Schengeni riikide integreerimist, vaid millel oleks ka uusi funktsioone, ning arvestades, et: SIS II loomine eeldab ettevalmistavaid uuringuid uue süsteemi ülesehituse kindlaksmääramiseks ja seetõttu tuleks alustada menetlust vastavalt 18. juuni 1992. aasta direktiivile 92/50/EMÜ, mis käsitleb riiklike teenuslepingute sõlmimise korra kooskõlastamist, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: 1. Portugalile tehakse ülesandeks teha tihedat koostööd teiste Schengeni riikidega, et sõlmida leping SIS II ettevalmistavaks uuringuks, alustades menetlust vastavalt 18. juuni 1992. aasta direktiivile 92/50/EMÜ (mis käsitleb riiklike teenuslepingute sõlmimise korra kooskõlastamist) ja Portugali kohaldatavatele õigusnormidele. 2. Portugalile usaldatakse selle projekti kooskõlastamine ja eelarve haldamine tihedas koostöös teiste Schengeni riikidega. 3. Koostatakse finantsmäärus, et reguleerida kõiki SIS II ettevalmistava uuringuga seotud eelarveküsimusi; see määrus peaks andma Portugalile kõik juriidilised ja finantsgarantiid. 4. Lisaks koostatakse haldusmäärus, et täpselt määratleda kõikide asjaomaste poolte, st ostja, Schengeni riikide ja Schengeni sekretariaadi volitused ja kohustused. 5. Projekti, sealhulgas halduskorraldust ja kooskõla eri Schengeni töörühmade vahel, koordineerib Schengeni sekretariaat tihedas koostöös projektijuhi ja eelarve haldamise eest vastutava isikuga. 6. Täitevkomitee annab keskrühmale volitused menetluse järelevalveks, pidades eeskätt silmas järgmist: a) SIS II ettevalmistava uuringu spetsifikatsioonid ja teade pakkumiskutse kohta; b) finantsmäärus ja halduseeskirjad. Lissabon, 25. aprill 1997 Esimees Francesco Seixas da Costa --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0441 - 0441



Täitevkomitee otsus, 7. oktoober 1997, Islandi ja Norra osamaksude kohta C.SISi paigaldus- ja tegevuskuludesse (SCH/Com-ex (97) 18) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artiklit 132, võttes arvesse nimetatud konventsiooni artikleid 92 ja 119, võttes arvesse Schengeni lepingu ja Schengeni konventsiooni osaliste ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise koostöölepingu artikleid 2 ja 3, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: 1. Islandi ja Norra (edaspidi koostöölepingu osalisriigid) osamaksud C.SISi paigaldus- ja tegevuskuludesse: Koostöölepingu osalisriikide osamaksud vastavad nende osale lepinguosaliste ja koostöölepingu osalisriikide sisemajanduse kogutoodangus tervikuna. Lepinguosaliste osamaksud arvutatakse vastavalt Schengeni konventsiooni artikli 119 lõikele 1. 2. Arvutamisviis: - Islandi ja Norra osamaksud arvutatakse kõikide lepinguosaliste ja koostöölepingu osalisriikide sisemajanduse kogutoodangu võrdlemise teel. - Nende lepinguosaliste osamaksud, kes on EL liikmesriigid, arvutatakse Islandi ja Norra osamaksude mahaarvamise järel Schengeni konventsiooni artikli 119 lõike 1 teise lause kohaselt käibemaksu arvutusbaasi alusel. 3. Põhjamaade osamaksude maksetähtpäev on 1. jaanuar 1997. Viin, 7. oktoober 1997 Esimees K. Schlögl --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja C 194 , 25/06/1997 Lk 0004 - 0004



Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 2. juuni 1997, millega määratakse kindlaks Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse asukoht (97/C 194/02) LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD, võttes arvesse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse loomist käsitleva nõukogu 2. juuni 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1035/97 [1] artiklit 17 ning arvestades, et: tarvis on kindlaks määrata Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse asukoht, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse asukohaks on Viin. Artikkel 2 Käesolev otsus, mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas, jõustub samal päeval kui Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse loomist käsitlev nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrus (EÜ) nr 1035/97. Luxembourg, 2. juuni 1997 Eesistuja Hans Van Mierlo [1] EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja C 036 , 05/02/1996 Lk 0001 - 0001



Liikmesriikide valitsuste esindajate ühisel kokkuleppel tehtud otsus, millega määratakse kindlaks ühenduse sordiameti asukoht (97/C 36/01) LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 216, võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta [1] ning arvestades, et: tarvis on kindlaks määrata ühenduse sordimeti asukoht, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Ühenduse sordiameti asukohaks saab Angers. Artikkel 2 Käesolev otsus, mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas, jõustub täna. Brüssel, 6. detsember 1996 Nõukogu nimel eesistuja D. Spring [1] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1 --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 171 , 17/06/1998 Lk 0030 - 0030



Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 27. mai 1998, millega nimetatakse ametisse Euroopa ühenduste esimese astme kohtu liikmed (98/380/EÜ, ESTÜ, Euratom) EUROOPA ÜHENDUSTE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 168a, võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 32d, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 140a, võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 1988. aasta otsust 88/591/ESTÜ, EMÜ, Euratom, Euroopa ühenduste esimese astme kohtu asutamise kohta [1] ning arvestades, et: 31. augustil 1998 lõpeb järgmiste kohtu liikmete ametiaeg: Josef Azizi, Cornelius Paulus Briet, Marc Jaeger, Andreas Kalogeropoulos, Koenraad Lenaerts, Rui Manuel Gens de Moura Ramos, Virpi Tiili ja Bo Vesterdorf; ajavahemikuks 1. september 1998 – 31. august 2004 tuleks esimese astme kohtu liikmed osaliselt asendada; esimese astme kohtu liikmete osalise asendamise lõpuleviimiseks tuleb hiljem nimetada veel üks kohtunik, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Käesolevaga nimetatakse ajavahemikuks 1. september 1998 – 31. august 2004 esimese astme kohtu kohtunikeks: Josef Azizi, Marc Jaeger, Koenraad Lenaerts, Rui Manuel Gens de Moura Ramos, Virpi Tiili, Bo Vesterdorf, Michael Vilaras. Artikkel 2 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Brüssel, 27. mai 1998 Eesistuja S. Wall [1] EÜT L 319, 25.11.1988, lk 1. parandus: EÜT C 215, 21.8.1989, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 95/1/Euratom, ESTÜ, EÜ, millega muudetakse dokumente, mis käsitlevad uute liikmesriikide ühinemist Euroopa Liiduga (EÜT L 1, 1.1.1995, lk 1). --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0202 - 0202



Täitevkomitee otsus, 16. september 1998, üldkäsiraamatu edastamise kohta Euroopa Liidu taotlejariikidele (SCH/Com-ex (98)35 rev. 2) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 132 ning arvestades, et: Schengeni acquis tuleb vastavalt Amsterdami lepingu asjakohasele protokollile integreerida Euroopa Liidu raamistikku; vastavalt nimetatud protokolli artiklile 8 peavad kõik taotlejariigid täielikult vastu võtma Schengeni acquis' ja olema selleks piisavalt ette valmistatud; eeskätt välispiiride kontrolli käsitlev üldkäsiraamat on Schengeni acquis' oluline osa ja riikidele, kellega peetakse konkreetseid ühinemisläbirääkimisi, tuleb sellest praegu teada anda, et nad võiksid valmistuda acquis' vastuvõtmiseks; selleks tuleks neile riikidele edastada välispiiride kontrolli käsitlev üldkäsiraamat, välja arvatud teatavad lisad, ja muid dokumente vaatamata tõigale, et need on salajased dokumendid; samuti võib vajalik olla täitevkomitee avalike otsuste ja deklaratsioonide edastamine, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: 1. Eesistujariik võib edastada välispiiride kontrolli käsitleva üldkäsiraamatu ilma lisadeta 6b, 6c ja 14b taotlejariikidele, kellega peetakse konkreetseid läbirääkimisi nende ühinemise kohta Euroopa Liiduga. 2. Keskrühm on volitatud iga juhtumi korral eraldi otsustama muude salajaste dokumentide edastamise neile riikidele. 3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud edastamise puhul tuleb osutada, et dokument on salajane. Välispiiride kontrolli käsitleva üldkäsiraamatu või iga muu salajase dokumendi vastuvõttev riik peab kohustuma käsitlema sellist dokumenti salajasena. 4. Lisaks võib eesistujariik edastada täitevkomitee avalikke otsuseid ja deklaratsioone ning muid salastamata dokumente riikidele ja muudele teenistustele sisemiseks kasutamiseks, kui need ilmutavad põhjendatud huvi. Königswinter, 16. september 1998 Esimees M. Kanther --------------------------------------------------
Täitevkomitee otsus,

16. detsember 1998,

piiriülese politseikoostöö kohta kuritegevuse ennetamisel ja avastamisel

(SCH/Com-ex (98)51 rev 3)

TÄITEVKOMITEE,

võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikleid 39 ja 132,

rõhutades Schengeni konventsiooni osalisriikide vajadust parandada tihedama koostöö kaudu veelgi kuritegevuse ennetamist ja avastamist,

kinnitades Schengeni konventsiooni artiklist 39 tuleneva politseiasutuste vastastikuse abistamise tähtsust selle eesmärgi saavutamisel,

olles veendunud, et teatavatel juhtudel, kus vajadust sunnimeetmete järele ei ole, võib politseikoostöö — õigusasutuste täitevvolituste alusel — osutuda vahetult vajalikuks, tagamaks et taotluste läbivaatamise viibimine ei nurja uurimise tulemust,

arvestades, et politseiasutuste koostöö julgeoleku ja õiguskindluse pärast on vaja koostada sellise politseikoostöö ulatust määratlev üldnimekiri ning määrata kindlaks asjakohased kanalid politseitaotluste vahetamiseks,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

1. Kooskõlas Schengeni konventsiooni artiklis 39 sätestatud eesmärkidega püüavad konventsiooniosalised tõsta politseikoostöö kuritegevuse vastu võitlemisel tasemele, mis on kooskõlas vajadusega astuda kiiresti ja tõhusalt samme rahvusvahelisel tasandil tegutsevate kurjategijate vastu. Selleks on eriti oluline koostada üldnimekiri meetmetest, mida võidakse taotleda ja võtta konventsiooni osalisriikide õiguse järgi juhtudel, kus kohtu- ja/või haldusasutuste eelneva nõusoleku olemasolu ei ole kohustuslik, ning ilma et see piiraks õigusasutuste pädevust sellistes küsimustes. Kui kokkulepe sellise nimekirja kohta on saavutatud, võtab keskrühm vastu lõpliku otsuse.

2. Ilma et see piiraks 1. punkti kohaselt vastuvõetavat üldnimekirja, loetleb iga Schengeni riik meetmed konventsiooni artikli 39 lõike 1 tähenduses, mida tema politseiasutused võivad tema siseriikliku õiguse kohaselt lõikes 1 sätestatud tingimustel taotleda ja võtta, et neid meetmeid oleks võimalik kajastada piiriülese politseikoostöö käsiraamatu seda riiki käsitleval teabelehel.

3. Need Schengeni riigid, kelle õiguskord seda lubab, võivad politseikoostööd kuritegevuse ennetamisel ja avastamisel tihendada kahepoolsete kokkulepete sõlmimise teel ning määratleda meetmed, mida võidakse lisaks 1. punktis sätestatuile käsitleda politseiasutuste vastastikuse abistamisena ilma õigus- ja/või haldusasutuste kaasamiseta. Nendes kahepoolsetes kokkulepetes tuleks samuti määratleda, kuidas peavad politseiasutused saatma taotlusi pädevatele asutustele ning kuidas on võimalik lihtsustada sel moel vahetatud teabe kasutamist kriminaalmenetluses tõendina.

4. I töörühm esitab pärast kooskõlastamist III töörühmaga keskrühmale aastaaruande, mis võtab kokku konventsiooniosaliste kogemused kuritegevuse ennetamisel ja avastamisel tehtava politseikoostöö parandamisel tehtud edusammudega.

Berliin, 16. detsember 1998

Esimees

C. H. Schapper

--------------------------------------------------
Täitevkomitee otsus,

23. juuni 1998,

meetmete kohta, mis võetakse riikide suhtes, kes tekitavad probleeme Schengeni territooriumilt väljasaatmiseks nõutavate dokumentide andmise osas

(SCH/Com-ex (98)18 rev.)

TÄITEVKOMITEE,

võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 132,

võttes arvesse nimetatud konventsiooni artiklit 23,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Schengeni territooriumilt väljasaatmiseks nõutavate dokumentide andmise osas probleeme tekitavate riikide suhtes võetavad meetmed võetakse vastu käesolevale otsusele lisatud dokumendis sätestatud korras.

Oostende, 23. juuni 1998

Esimees

L. Tobback

--------------------------------------------------

SCH/II-Read (98)2 rev. 2

Teema: Meetmed, mis võetakse riikide suhtes, kes tekitavad probleeme Schengeni territooriumilt väljasaatmiseks nõutavate dokumentide andmise osas

Eesistujariik Belgia on mitmel korral (täitevkomitee koosolek 15. detsembril 1997 Viinis, keskrühma koosolekud 14. jaanuaril 1998 Brügges ja 23. veebruaril 1998 Luxembourgis) väljendanud oma valmidust leida lahendus ebaseaduslike välisriikide kodanike tagasivõtmisega seotud probleemidele.

Eriti käsitleb see repatrieerimise valdkonnas tekkinud raskusi, mis tulenevad Schengeni pealinnade välisriikide konsulaatide puudulikust koostööst reisiloa andmisel. Kuigi siseriiklikul tasandil tehakse esialgseid samme lahenduste leidmiseks, võiks ühine Schengeni lähenemine sellele probleemile kaasa tuua tõhusamad lahendused.

Üks Belgia eelistatud lähenemisviise on järgmine: Schengeni riik leiab end tõsistes raskustes reisiloa saamisel ebaseaduslike välisriikide kodanike repatrieerimiseks. Schengeni riik teatab sellest oma suursaadikule kõnealuses riigis ja juhendab teda visandama meetmeid, mis võetakse kohalikult koos Schengeni kolleegidega.

Schengeni suursaadikud võivad esmajärjekorras võtta ühendust kohalike asutustega, et juhtida nende tähelepanu nende kodanike tagasivõtmise probleemile ja korraldada ajutisi lahendusi. Kohalikul tasandil meetmete eelis on see, et riigi siseriiklikud asutused on mõnikord paremini suutelised pidama läbirääkimisi oma kodanike tagasivõtmise üle kui nende konsulaartöötajad Schengeni pealinnades.

Tagasivõtmise alamrühmale teatatakse kõigist võetud "kohalikest meetmetest". Keskrühm teatab täitevkomiteele igast võetud meetmest ja selle tulemusest.

Kui ühendusevõtmine ei anna tulemusi, on vajalik kasutada muid, kahtlemata siduvama iseloomuga vahendeid probleemi paremaks teadvustamiseks, näiteks viisade andmise poliitika. Need meetmed vaadatakse läbi viisade alamrühmas.

Iga Schengeni riik säilitab õiguse otsustada, kas ta soovib pakutavaid vastumeetmeid kasutada või mitte.

--------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0452 - 0452



Täitevkomitee otsus, 21. aprill 1998, 15/18 ühendusega C.SISi kohta (SCH/Com-ex (98) 11) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artiklit 132, võttes arvesse nimetatud konventsiooni artikli 92 lõiget 3, võttes arvesse täitevkomitee otsust (SCH/Com-ex (97) 24) C.SISi uuendamise ja laiendamise kohta, võttes arvesse tehniliste rühmade arvamusi, mille keskrühm kinnitas oma koosolekul 30. märtsil 1998, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Uuendatud C.SISil on 18 ühendust, viisteist allakirjutanud riikidele ja kolm tehniliseks reserviks. Brüssel, 21. aprill 1998 Esimees J. Vande Lanotte --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0199 - 0199



Täitevkomitee otsus, 23. juuni 1998, Monaco elamislubade kohta (SCH/Com-ex (98)19) TÄITEVKOMITEE, arvestades, et: Prantsusmaa ja Monaco vaheline liikumisvabadus kehtestati enne Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni jõustumist; Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni lepinguosalised ei ole neid liikumisvabadust käsitlevaid eeskirju kahtluse alla seadnud; 18. mai 1963. aasta Prantsusmaa ja Monaco heanaaberlike suhete lepingu, mis on läbi vaadatud ja täiendatud Prantsusmaa ja Monaco vahelise kirjavahetusega 15. detsembril 1997, alusel kohaldavad Prantsusmaa asutused Schengeni lepingu rakendamise konventsioonis sätestatud eeskirju ja kontrollimisi, kontrollides välisriikide kodanike sissesõitu, viibimist ja elama asumist Monaco Vürstiriiki, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: - Monaco elamisload lisatakse ühiste konsulaarjuhiste [1] IV lisa Prantsuse jaotisse, mis on eraldatud Prantsusmaa asutustele, - Monaco-Héliport ja Monaco Port de la Condamine lisatakse volitatud välispiiri ületamise punktidele üldkäsiraamatu 1. lisas, [2] - Monaco elamisload lisatakse üldkäsiraamatu XI lisa jaotisse, mis on eraldatud Prantsusmaa asutustele, [3] - Monaco elamisloa andmine või uuendamine ei kohusta lepinguosalist kõrvaldama SIS-ist sissesõidukeelu märget. Oostende, 23. juuni 1998 Esimees L. Tobback [1] Vt dokumenti SCH/Com-ex (99)13. [2] Salajane dokument. Vt dokumenti SCH/Com-ex (98)17. [3] Salajane dokument. Vt dokumenti SCH/Com-ex (98)17. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0408 - 0408



Täitevkomitee otsus, 16. detsember 1998, piiriülese politseikoostöö käsiraamatu kohta (SCH/Com-ex (98)52) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 132, võttes arvesse kõnealuse konventsiooni artikli 2 lõiget 3 ning artikleid 3, 7, 39, 40, 41, 46, 47 ja 92, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: 1. Võetakse vastu käesolevale otsusele lisatud piiriülese koostöö Schengeni käsiraamat (dokument SCH/I (98)90) [1]. Samal ajal tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 29. juuni 1995. aasta deklaratsioon (dokument SCH/Com-ex (95) decl. 2). 2. Avaliku korra ja julgeoleku säilitamisel tehtavat politseikoostööd käsitlev Schengeni käsiraamat (dokument SCH/I (97)36 rev. 5) on inkorporeeritud piiriülest politseikoostööd käsitlevasse käsiraamatusse. Täitevkomitee 24. juuni 1997. aasta otsus (dokument SCH/Com-ex (97)6 rev. 2) tunnistatakse kehtetuks. 3. Osa lisriigid inkorporeerivad piiriülest koostööd käsitleva käsiraamatu oma siseriiklikesse juhenditesse ja edastavad käsiraamatu täitmiseks oma politseiteenistusele. 4. Schengeni sekretariaat vastutab eraldatavate lehtedega vihiku vormis käsiraamatu pideva ajakohastamise eest. Selleks teavitavad osalisriigid peasekretariaati kõikidest siseriiklikel teabelehtedel tehtavatest muudatustest. 5. Iga eesistujariik konsulteerib iga kuue kuu järel teiste riikidega, kas üldosa on vaja ajakohastada, ja ajakohastab käsiraamatu. 6. Eesistujariik edastab käsiraamatu Euroopa Liidule teadmiseks. Berliin, 16. detsember 1998 Esimees C. H. Schapper [1] Konfidentsiaalne dokument. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0196 - 0196



Täitevkomitee otsus, 21. aprill 1998, antud viisade kohta statistika vahetamise kohta (SCH/Com-ex (98)12) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 9, võttes arvesse nimetatud konventsiooni artiklit 16 ning arvestades, et: antud ja ametlikult andmata jäetud viisade kohta statistika vahetamine kohalikul tasandil võimaldab mitmesugustel esindustel saada ülevaadet nende pädevusse kuuluvatest riikidest pärinevate viisataotluste üldistest suundumustest ja kõigist taotlemise võimalikest kandumistest ühest Schengeni lepinguosalise kohapealsest esindusest teise; nimetatud ülevaade võimaldab kohalikku konsulaarkoostööd kõigi märgatud suundumuste põhjuste uurimiseks, eriti seoses "viisakauplemisega", et teha praktilisi järeldusi ja esitada vajaduse korral vajalikud soovitused oma vastavatele siseriiklikele asutustele; pidades silmas diplomaatiliste esinduste ja konsulaarasutuste rasket halduskoormust, mis tuleneb igakuisest antud ja ametlikult andmata jäetud lühiajaliste viisade kohta statistika vahetamise kohustusest, mida taotleb II töörühma märkus SCH/II (95)50 rev. 2 keskrühmale, arvestades, et territoriaalse piiranguga viisasid tuleks anda ainult erandjuhtudel, peaks igakuine kohalikul tasemel statistika vahetus selliste viisade andmise kohta jätkuma igakuisena, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: 1. Statistikat antud ja ametlikult andmata jäetud lühiajaliste viisade, läbisõiduviisade ja lennujaama läbisõiduviisade kohta vahetatakse igas kvartalis. 2. Piiramata Schengeni konventsiooni artiklist 16 tulenevaid ja ühiste konsulaarjuhiste 14. lisas selgitatud kohustusi, mille kohaselt Schengeni riigid edastavad kõik andmed territoriaalse piiranguga viisade andmise kohta 72 tunni jooksul, meenutatakse Schengeni diplomaatilistele esindustele ja konsulaarasutustele käesolevaga siiralt nende kohustust (SCH/Com-ex decl. 4) vahetada igakuiselt statistikat eelmisel kuul antud territoriaalse piiranguga viisade kohta ja edastada see statistika oma vastavatele keskasutustele. 3. Ühiste konsulaarjuhiste VIII peatükki täiendatakse vastavalt. [1] Brüssel, 21. aprill 1998 Esimees J. Vande Lanotte [1] Vt dokumenti SCH/Com-ex(99)13. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0420 - 0420



Keskrühma otsus, 22. märts 1999, informaatorite tasustamist käsitlevate üldpõhimõtete kohta (SCH/C (99) 25) Informaatorid mängivad võitluses raskete piiriüleste kuritegude ja eriti narkokuritegude vastu väärtuslikku rolli, kuna kurjategijad usaldavad neid harilikult ning seepärast annab nende kasutamine soodsa võimaluse saada ülevaade salajastest kuritegelikest organisatsioonidest ja struktuuridest. Narkootiliste ainete töörühm on seda teemat Saksamaa eesistumise ajal käsitlenud ning uurinud iga Schengeni riigi informaatorite tasustamisega seotud õigusnorme ja tavasid. Selle tulemusena on narkootiliste ainete töörühm koostanud suunavad üldpõhimõtted informaatorite tasustamise kohta raha või mitteaineliste hüvedega. Neid üldpõhimõtteid tuleb Schengeni konventsiooni reguleerimisala piires käsitleda mittekohustuslike suunistena ning need on mõeldud aitama omalt poolt kaasa tolli- ja politseikoostöö jätkuvale tugevdamisele selles tundlikus valdkonnas. Samuti peaksid need olema võimalikuks juhendiks nendele Schengeni riikidele, kes tegelevad samalaadsete eeskirjade väljatöötamise või täiendamisega. Keskrühm tunnustab mittesiduvaid "Informaatorite tasustamise üldpõhimõtteid" (dok SCH/Stup (98) 72 rev 2), mille täitevkomitee peab kinnitama, ja kiidab need heaks. --------------------------------------------------