1.

Ohtude ja nendega seotud turvanõrkuste või ründemeetodite üldised kirjeldused on esitatud tabelis A1. Tabel A1 Ohtudega seotud turvanõrkuste või ründemeetodite loetelu Turvanõrkuse/ohu üldised ja täpsed kirjeldused Turvanõrkuse või ründemeetodi näide 4.3.1. Liiklevate sõidukitega seotud tagaserverite ohud 1. Sõiduki ründeks või andmevarguseks kasutatakse tagaservereid. 1.1. Töötajad kuritarvitavad privileege (siserünne). 1.2. Volitamata internetijuurdepääs serverile (näiteks tagauste, süsteemitarkvara parandamata turvanõrkuste, SQL-rünnete või muude vahendite abil). 1.3. Volitamata füüsiline juurdepääs serverile (näiteks mälupulga või muu serveriga ühenduva andmekandja abil). 2. Tagaserveri teenuste halvang mõjutab sõiduki töövõimet. 2.1. Rünne tagaserverile peatab selle toimimise, näiteks takistab selle suhtlemist sõidukitega ja sõidukitele vajalike teenuste osutamist. 3. Tagaserverites hoitavad sõidukiga seotud andmed kaovad või rikutakse (andmetega seotud rikkumine). 3.1. Töötajad kuritarvitavad privileege (siserünne). 3.2. Teave kaob pilvest. Tundlikud andmed võivad rünnete või õnnetuste tõttu kaduma minna, kui andmeid talletavad kolmandast isikust pilveteenuse pakkujad. 3.3. Volitamata internetijuurdepääs serverile (näiteks tagauste, süsteemitarkvara parandamata turvanõrkuste, SQL-rünnete või muude vahendite abil). 3.4. Volitamata füüsiline juurdepääs serverile (näiteks mälupulga või muu serveriga ühenduva andmekandja abil). 3.5. Teabega seotud rikkumine andmete tahtmatu jagamise tõttu (nt administraatori vead). 4.3.2. Sõidukite sidekanalitega seotud ohud 4. Sõiduki vastuvõetavate sõnumite või andmete võltsimine. 4.1. Sõnumeid võltsitakse, esinedes kellegi teisena (nt 802.11p V2X kolonnis sõitmise ajal, ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) sõnumid jne). 4.2. Sibüllrünne (teistele sõidukitele tekitatakse vale mulje, et teel on palju sõidukeid). 5. Sidekanaleid kasutatakse sõiduki koodi/andmete volituseta muutmiseks või kustutamiseks. 5.1. Sidekanalid võimaldavad koodisüste, näiteks võidakse sidevoogu sisestada urgitud kahendkoodiga täitmisfail. 5.2. Sidekanalid võimaldavad muuta sõiduki andmeid/koodi. 5.3. Sidekanalid võimaldavad sõiduki andmeid/koodi üle kirjutada. 5.4. Sidekanalid võimaldavad sõiduki andmeid/koodi kustutada. 5.5. Sidekanalid võimaldavad sõidukisse sisestada andmeid/koodi (kirjutada andmeid/koodi). 6. Sidekanalid võimaldavad ebausaldusväärsete sõnumite vastuvõtmist või on haavatavad seansi kaaperdamise/taasesitusrünnete suhtes. 6.1. Võetakse vastu ebausaldusväärsest allikast pärit teavet. 6.2. Vahendusrünne / seansi kaaperdamine. 6.3. Taasesitusrünne, näiteks rünne sidelüüsi vastu võimaldab ründajal viia elektroonilise juhtseadme tarkvara või lüüsi püsivara üle vanemale versioonile. 7. Teavet saab hõlpsasti avalikustada, näiteks side pealtkuulamise kaudu või lubades volitamata juurdepääsu tundlikele failidele või kaustadele. 7.1. Infopüük / häiriv kiirgus / side jälgimine. 7.2. Failidele või andmetele volitamata juurdepääsu saamine. 8. Teenusetõkestusründed sidekanalite kaudu, et halvata sõiduki funktsioone. 8.1. Sõiduki infosüsteemi saadetakse suur hulk andmeprügi, nii et süsteem ei saa funktsioneerida tavapärasel viisil. 8.2. Musta augu rünne, mille korral ründe toimepanija on võimeline sõidukitevahelise side häirimiseks blokeerima sõidukitevahelised sõnumid. 9. Privileegideta kasutaja võib saada eelispääsu sõiduki süsteemidele. 9.1. Privileegideta kasutajal on võimalik saada eelispääs, näiteks juurpääs. 10. Sidekandjate viirused on võimelised nakatama sõiduki süsteeme. 10.1. Sidekandja viirus nakatab sõiduki süsteeme. 11. Sõiduki vastuvõetud (nt X2V või diagnostikasõnumid) või sõidukis edastatavad sõnumid sisaldavad pahatahtlikku sisu. 11.1. Pahatahtlikud sisesõnumid (nt vallasvõrgust). 11.2. Pahatahtlikud V2X-sõnumid, näiteks taristult sõidukile või sõidukilt sõidukile edastatavad sõnumid (nt linnakuvõrgusõnum (CAM), detsentraliseeritud keskkonnateate sõnum (DENM)). 11.3. Pahatahtlikud diagnostikasõnumid. 11.4. Pahatahtlikud tootja või tarnija sõnumid (nt sellised, mille tavaliselt saadab originaalseadme tootja või osiste/süsteemi/funktsioonide tarnija). 4.3.3. Uuendusprotsessiga seotud ohud sõidukitele 12. Uuendusprotsessi väärkasutatakse või kahjustatakse. 12.1. Rikutakse nn üle-õhu tarkvara uuendusprotsessi. See sisaldab süsteemi võltsuuendusprogrammi või -püsivara loomist. 12.2. Rikutakse lokaalset/füüsilist tarkvara uuendusprotsessi. See sisaldab süsteemi võltsuuendusprogrammi või -püsivara loomist. 12.3. Tarkvara muudetakse enne uuendusprotsessi (mistõttu see on rikutud), ehkki uuendusprotsessi ei puututa. 12.4. Murtakse tarkvara pakkuja krüptovõtmed vigase uuenduse lubamiseks. 13. Legitiimsetest uuendustest on võimalik keelduda. 13.1. Teenusetõkestusrünne uuendusserveri või -võrgu vastu, et hoida ära kriitiliselt tähtsate tarkvarauuenduste levitamine ja/või kliendispetsiifiliste funktsioonide avamine. 4.3.4. Ohud, mis ähvardavad sõidukit küberrünnet hõlbustava tahtmatu inimtegevusetõttu 15. Legitiimsete osaliste tegevus võib tahtmatult hõlbustada küberrünnet. 15.1. Süütu ohver (nt omanik, käitaja või hooldusinsener) petetakse tahtmatult alla laadima pahavara või võimaldama rünnet. 15.2. Kindlaksmääratud turvakorda ei järgita. 4.3.5. Välise ühenduvuse ja ühendustega seotud ohud sõidukitele 16. Sõiduki funktsioonide ühenduvuse muutmine võimaldab toime panna küberründe; see võib hõlmata telemaatikat, kaugtoiminguid võimaldavaid süsteeme ja traadita lähitoimesidet kasutavaid süsteeme. 16.1. Muudetakse süsteemide kaugjuhtimise funktsioone, näiteks kaugvõti, kasutustõkis ja kiirlaadimisjaam. 16.2. Muudetakse sõiduki telemaatikat (nt muudetakse tundlike kaupade temperatuuri mõõtmist, avatakse eemalt pagasiruumi uksed). 16.3. Häired traadita lähitoimesüsteemides või -andurites. 17. Sõiduki süsteemide ründamiseks kasutatakse kolmanda isiku hallatavat tarkvara, näiteks meelelahutusrakendusi. 17.1. Sõiduki süsteemide ründamise meetodina kasutatakse rikutud või nõrga tarkvaraturbega rakendusi. 18. Sõiduki süsteemide ründamiseks kasutatakse välisliidestega ühendatud seadmeid, näiteks USB-porte ja pardadiagnostikaseadme porte. 18.1. Välisliideseid, näiteks USB- või muid porte kasutatakse ründepunktina, näiteks koodisüsti abil. 18.2. Sõiduki süsteemiga ühendatakse viirusega nakatunud andmekandja. 18.3. Ründe hõlbustamiseks kasutatakse diagnostilist juurdepääsu (nt pardadiagnostikaseadme pordi lukud), näiteks muudetakse (otseselt või kaudselt) sõiduki parameetreid. 4.3.6. Sõiduki andmeid/koodi ähvardavad ohud 19. Sõiduki andmete/koodi vargus. 19.1. Sõiduki süsteemidest varastatakse autoriõigusega kaitstud või omandtarkvara (tootepiraatlus). 19.2. Volitamata juurdepääs omaniku privaatsele teabele, nagu isiku identiteet, arveldusarve, aadressiraamatu ja asukoha teave, sõiduki elektrooniline pass jms. 19.3. Krüptovõtmete vargus. 20. Muudetakse sõiduki andmeid/koodi. 20.1. Ebaseaduslikult/volituseta muudetakse sõiduki elektroonilist passi. 20.2. Identiteedipettus, näiteks kui kasutaja soovib teemaksusüsteemide või tootja tagaprogrammiga suheldes kasutada kellegi teise identiteeti. 20.3. Hiilitakse mööda jälgimissüsteemidest (häkitakse/muudetakse/blokeeritakse sõnumeid, nt nn auto musta kasti (ODR Tracker) andmed või sõitude arv). 20.4. Muudetakse andmeid sõiduki sõiduandmete (nt läbisõit, sõidukiirus, sõidujuhised) võltsimiseks. 20.5. Volituseta muudetakse süsteemi diagnostikaandmeid. 21. Kustutatakse andmed/kood. 21.1. Volituseta kustutatakse süsteemi sündmustelogid või neid muudetakse. 22. Paigaldatakse pahavara. 22.2. Paigaldatakse pahavara või juurutatakse pahavaralist tegevust. 23. Paigaldatakse uus tarkvara või kirjutatakse üle olemasolev tarkvara. 23.1. Luuakse sõiduki juhtimissüsteemi või infosüsteemi võltstarkvara. 24. Süsteemi- või operatsioonihäired. 24.1. Teenusetõkestus, mida võib sisevõrgus põhjustada näiteks vallasvõrgu siini üleujutamine või elektroonilise juhtseadme vigade esilekutsumine suure sõnumite hulgaga. 25. Muudetakse sõiduki parameetreid. 25.1. Volitamata juurdepääs, et võltsida sõiduki põhifunktsioonide konfiguratsiooniparameetreid, nagu piduriandmed, turvapadja kasutuslävi jms. 25.2. Volitamata juurdepääs, et võltsida laadimisparameetreid, nagu laadimispinge, laadimisvõimsus, aku temperatuur jms. 4.3.7. Võimalikud turvanõrkused, mida saab ära kasutada, kui süsteem ei ole piisavalt kaitstud ega tugevdatud 26. Krüptotehnoloogia võib olla rikutud või seda ei ole piisavalt kasutatud. 26.1. Lühikesed krüpteerimisvõtmed koos pika kehtivusajaga võimaldavad ründajal krüpteeringu murda. 26.2. Krüptoalgoritmide ebapiisav kasutus, selleks et kaitsta tundlikke süsteeme. 26.3. Kasutatakse aegunud või peagi aeguvaid krüptoalgoritme. 27. Sõidukite ründamise eesmärgil võidakse muuta osi või tarvikuid. 27.1. Riist- või tarkvara on paigaldatud ründe võimaldamiseks või riist- või tarkvara ei vasta ründe peatamiseks kavandatud kriteeriumidele. 28. Tark- või riistvara arendus toob kaasa turvanõrkusi. 28.1. Tarkvara programmivead. Tarkvara programmivead võivad tekitada ärakasutatavaid turvanõrkusi, eriti juhul, kui tarkvara ei ole testitud, et veenduda teadaolevate vigaste koodide või programmivigade puudumises ja vähendada teadmata vigase koodi / vigade riski. 28.2. Arendusest järelejäänud vahendite (nt veaparanduspordid, JTAG-pordid, mikroprotsessorid, arendussertifikaadid, arendajate paroolid) kasutamine võib anda ründajale juurdepääsu elektroonilistele juhtseadmetele või paremad juurdepääsuõigused. 29. Võrgu ülesehitus põhjustab turvanõrkusi. 29.1. Avatuks jäetud üleliigsed internetipordid võimaldavad juurdepääsu võrgusüsteemidele. 29.2. Kontrolli saamiseks hiilitakse mööda võrgu lahususest. Konkreetne näide on kaitsmata lüüside või pääsupunktide (nt veoauto ja haagise lüüside) kasutamine kaitsemeetmetest möödahiilimiseks ja teistele võrgusegmentidele juurdepääsu saamiseks pahatahtliku tegevuse eesmärgil, näiteks omavoliliste vallasvõrgu siini sõnumite saatmiseks. 31. Võib esineda tahtmatut andmete edastamist. 31.1. Teabega seotud rikkumised. Isikuandmed võivad lekkida, kui auto kasutaja vahetub (nt auto müüakse või seda kasutavad rendisõidukina uued rentijad). 32. Süsteemide füüsiline muutmine võib võimaldada rünnet. 32.1. Muudetakse elektroonilist riistvara, näiteks lisatakse sõidukile volituseta elektroonilist riistvara, et võimaldada vahendusrünnet. Volitatud elektrooniline riistvara (nt andurid) asendatakse volitamata elektroonilise riistvaraga. Muudetakse anduri kogutavat teavet (nt mõjutatakse magneti abil käigukastiga ühendatud Halli efekti sensorit).