Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav veebisaidil: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 37 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega laternaüksustes kasutatavate hõõglampide tüübikinnitust

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

03-seeria muudatuste 42. täiendus – jõustumise kuupäev: 10. juuni 2014

SISUKORD

EESKIRI

LISAD

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse 1. lisas osutatud hõõglampide suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks mootorsõidukite ja nende haagiste kinnitatud laternaseadmestikes.

2. HALDUSSÄTTED

2.1. Mõisted

2.1.1. Kategooria mõiste

Käesolevas eeskirjas kasutatud mõiste „kategooria” abil eristatakse standardhõõglampide põhikonstruktsioone. Igale põhikonstruktsiooni kategooriale vastab eritähis, näiteks „H4”, „P21W”, „T4W”, „PY21W” või „RR10W”.

2.1.2. Tüübi mõiste

Ühte ja samasse kategooriasse kuuluvad eri (1) tüüpi hõõglambid võivad erineda järgmiste oluliste tunnuste poolest:

kaubanimi või kaubamärk (Ühe ja sama kaubanime või kaubamärgiga hõõglampe, mis on valmistatud erinevate tootjate poolt, käsitatakse eri tüüpi hõõglampidena. Kui hõõglambid erinevad ainult kaubanime või kaubamärgi poolest ja need on valmistanud üks ja sama tootja, võib neid pidada ühte tüüpi kuuluvaks);

2.2. Tüübikinnituse taotlemine

kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et võimaldada tüübi määramist;

tootja deklaratsioon selle kohta, et tüübikinnituse saamiseks esitatud hõõglamp on identne eelnevalt kinnitatud ja tüübikinnitusnumbriga varustatud tüübiga (välja arvatud kaubanime või kaubamärgi poolest) ning on valmistatud sama tootja poolt;

2.3. Tähised

nimipinge. Nimipinget ei ole siiski vaja märkida, kui hõõglambitüübi ainus standardne nimipinge on 12 V ja suurim lubatud kolvi läbimõõt on 7,5 mm;

2.4. Tüübikinnitus

Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri esimene koht (praegu 2, mis vastab 27. oktoobril 1983 jõustunud muudatuste seeriale 02 ja 1. juunil 1984 jõustunud muudatuste seeriale 03, mis ei nõua tüübikinnitusnumbri muutmist) näitab muudatuste seeriat, mis hõlmab tehniliste näitajate kõige hilisemaid muudatusi, mis on eeskirja tehtud tüübikinnituse andmise ajaks. Sellele järgneb kuni kolmekohaline tunnuskood. Kasutada võib ainult joonealuses märkuses (3) loetletud araabia numbreid ja suurtähti. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi ühele hõõglambitüübile antud koodi anda teisele hõõglambitüübile. Teade hõõglambi tüübile käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ja taotleja esitatud joonisel, mille formaat ei ületa A4 mõõtmeid (210 × 297 mm) ning mille mõõtkava on vähemalt 2:1. Taotleja soovil võib valget valgust kiirgavale hõõglambile ja valikkollast valgust kiirgavale hõõglambile anda ühe ja sama tüübikinnitusnumbri (vt punkt 2.1.2.3).

3. TEHNILISED NÕUDED

3.1. Mõisted

3.1.1. Nimipinge– hõõglambile märgitud pinge voltides.

3.1.2. Nimivõimsus– hõõglambile märgitud võimsus vattides, mille võib esitada asjaomase hõõglambikategooria rahvusvahelise nimetuse osana.

3.1.3. Testimispinge– pinge hõõglambi klemmidel, mille juures elektrilised ja fotomeetrilised näitajad on kindlaks määratud ning millega neid väärtusi kontrollitakse.

3.1.4. Sihtväärtused– väärtused, mis tuleb saavutada lubatud hälbe piires, kui hõõglambile rakendatakse katsepingega voolu.

3.1.5. Standardhõõglamp (etalonhõõglamp)– valget, merevaigukollast või punast valgust kiirgav hõõglamp, mille mõõtmete lubatud hälbeid on vähendatud ning mida kasutatakse valgustus- ja valgussignalisatsiooniseadmete fotomeetrilisel katsetamisel. Iga hõõglambikategooria jaoks on kindlaks määratud ainult ühe nimipingega standardhõõglambid.

3.1.6. Võrdlusvalgusvoog– kindlaksmääratud standardhõõglambi valgusvoog, mille suhtes väljendatakse valgustusseadme optilisi näitajaid.

3.1.7. Mõõtevalgusvoog– kindlaksmääratud valgusvooväärtus, mida kasutatakse hõõglambi katsetamisel sõiduki standardesilaternas vastavalt punktile 3.9.

3.1.8. Nulltelg– sokli suhtes määratletud telg, mille suhtes väljendatakse teatavad hõõglambi mõõtmed.

3.1.9. Baastasand– sokli suhtes määratletud tasapind, mille suhtes väljendatakse teatavad hõõglambi mõõtmed.

3.1.10. Hõõgniitlamp (hõõglamp)– valgusallikas, milles kiirgust tekitavaks elemendiks on üks või mitu kuumenenud hõõgniiti, mis tekitavad soojuskiirgust.

3.2. Üldnõuded

3.3. Tootmine

3.4. Katsed

Hõõglampe vanandatakse kõigepealt umbes tund aega katsepinge all. Kahe hõõgniidiga lampide kumbagi hõõgniiti vanandatakse eraldi. Kui hõõglambi puhul on sätestatud rohkem kui üks katsepinge, kasutatakse vanandamiseks suurima väärtusega katsepinget.

Kui hõõglambil on kaetud kolb, pühitakse pärast punkti 3.4.1 kohast vanandamist kolvi pind kergelt üle puuvillase riidega, mis on kastetud 70 mahuosast n-heptaanist ja 30 mahuosast tolueenist koosnevasse segusse. Ligikaudu viie minuti pärast kontrollitakse kolvi pinda visuaalselt. Sellel ei tohi olla nähtavaid muutusi.

3.5. Hõõgniidi asend ja mõõtmed

Joonhõõgniidi pikkus leitakse tema otspunktide järgi, mis määratakse asjakohasel andmelehel (kui ei ole sätestatud teisiti) hõõglambi nulltelje ristprojektsioonil esimese ja viimase hõõgniidikeeru haripunktidena. Haripunkt peab vastama tingimusele, et haarade vaheline nurk ei oleks suurem kui 90°. Juhul kui on tegemist topeltkeermikhõõgniidiga, arvestatakse sekundaarkeerdude haripunkte.

3.6. Värvus

3.7. UV-kiirgus

Halogeenlambi UV-kiirgus peab rahuldama järgmisi võrratusi:

kus:

Selle väärtuse arvutamisel kasutatakse viienanomeetriseid intervalle.

3.8. Märkus valikkollase värvuse kohta

Vastavalt punktile 3.6 võib käesoleva eeskirja kohase hõõglambitüübi kinnituse anda hõõglambile, mis kiirgab valget või valikkollast valgust. Artikliga 3 kokkuleppes (mille lisaks on käesolev eeskiri) ei takistata kokkuleppeosalistel keelata kas valget või valikkollast valgust kiirgavate hõõglampide kasutamist nende poolt registreeritud sõidukitel.

3.9. Optilise kvaliteedi kontrollimine

(Kohaldatakse ainult R2, H4 ja HS1 kategooria hõõglampide suhtes.)

3.10. Standardhõõglambid

Täiendavad nõuded standardhõõglampidele (etalonhõõglampidele) on esitatud vastavatel andmelehtedel 1. lisas.

Värvustemperatuuril 2 856 K ei tohi valget valgust kiirgava standardhõõglambi (etalonhõõglambi) kolb muuta valgusallika Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) trikromaatilisi koordinaate x- ja/või y-suunas rohkem kui 0,010 ühikut.

Merevaigukollast või punast valgust kiirgava standardhõõglambi (etalonhõõglambi) kolvi temperatuuri muutused ei tohi mõjutada valgusvoogu, mis võiks kahjustada signalisatsiooniseadme fotomeetrilisi mõõteväärtusi.

4. TOODANGU VASTAVUS

tagama, et kui on võetud näidiseid, millel ilmneb asjaomasele katsetüübile mittevastavust, valitakse uued näidised ja korratakse katset. Tuleb teha kõik võimalik, et taastada asjaomase toodangu vastavus tüübikinnitusele.

Tavapärane pädeva asutuse poolt heakskiidetud inspekteerimissagedus on üks kord kahe aasta kohta. Juhul kui sellise inspekteerimise ajal registreeritakse negatiivsed tulemused, tagab pädev asutus, et võetakse kõik vajalikud meetmed toodangu nõuetele vastavuse taastamiseks nii kiiresti kui võimalik.

5. KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

6. TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud hõõglambitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teatab kõnealune tüübikinnitusasutus sellest käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi kohase teatisega teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

7. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes väljastavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

8. ÜLEMINEKUSÄTTED

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised võivad siiski anda pärast 03-seeria muudatuste täienduste jõustumist vastavalt 1. lisa 3. rühma tabelile tüübikinnitusi laternatele, milles on kasutatud neisse kategooriatesse või neis kategooriates sisalduvate tüüpide alla kuuluvaid hõõglampe, tingimusel et need hõõglambid on ette nähtud varuosadeks juba kasutuses olevatele sõidukitele.

(1) Üksnes valget valgust kiirgava hõõglambi värvuse muutmiseks ette nähtud valikkollane kolb või täiendav valikkollane väliskolb, mille puhul muud näitajad jäävad samaks, ei muuda hõõglambi tüüpi.

(2) Kui tähis kantakse kolvile, ei tohi see halvendada valgustusomadusi.

(3) 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9

A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z

(4) 1958. aasta kokkuleppe osaliste tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

(5) Ainult merevaigukollaste ning punase värvusega toodete vastavusnõuete kohaldamise puhul peab lubatud hälvete vahemikku jääma vähemalt 80 % mõõtmistulemustest.

(6) Käesoleva punkti muudetud tekst esitati esmakordselt 03-seeria muudatuste 14. täienduses. See täiendus jõustus 3. septembril 1997 ning sellega lisati käesolevasse eeskirja uued punktid 2.3.3 ja 3.7 ning 1. lisa uued andmelehed HIR1 ja PY27/7W.

(199) Vasakpoolses veerus näidatud väärtused on seotud kaugtuleniidiga. Parempoolses veerus näidatud väärtused on seotud lähituleniidiga.

(197) Mõõtmed a, b, c ja β viitavad tasapinnale, mis on baastasandi suhtes paralleelne ja lõikub sirmi mõlema servaga kaugusel e + 1,5 mm.

Selles vaates võib 24 V tüübi hõõgniit olla sirge või V-kujuline. See tuleb märkida tüübikinnituse taotlusele. Kui see on sirge, kehtivad lehe P21W/2 kohaselt katseekraanil olevale projektsioonile esitatavad nõuded. Kui see on V-kujuline, peavad hõõgniidi otsad olema baastasandist ühekaugusel ± 3 mm ulatuses.

Selles vaates võib 24 V tüübi hõõgniit olla sirge või V-kujuline. See tuleb märkida tüübikinnituse taotlusele. Kui see on sirge, kehtivad lehe P21W/2 kohaselt katseekraanil olevale projektsioonile esitatavad nõuded. Kui see on V-kujuline, peavad hõõgniidi otsad olema baastasandist ühekaugusel ± 3 mm ulatuses.

(170) Hõõgniidi otsad on määratud punktidega, milles otskeerdude välisserva projektsioon lõikub hõõgniidi teljega, kui vaatlussuund on risti hõõgniidi sisseviikjuhtmete tasapinnaga.

Selles vaates võib 24 V tüübi hõõgniit olla sirge või V-kujuline. See tuleb märkida tüübikinnituse taotlusele. Kui see on sirge, kehtivad lehe P21W/2 kohaselt katseekraanil olevale projektsioonile esitatavad nõuded. Kui see on V-kujuline, peavad hõõgniidi otsad olema baastasandist ühekaugusel ± 3 mm ulatuses.

Selles vaates võib 24 V tüübi hõõgniit olla sirge või V-kujuline. See tuleb märkida tüübikinnituse taotlusele. Kui see on sirge, kehtivad lehe P21W/2 kohaselt katseekraanil olevale projektsioonile esitatavad nõuded. Kui see on V-kujuline, peavad hõõgniidi otsad olema baastasandist ühekaugusel ± 3 mm ulatuses.

(148) Hõõgniidi otsad on määratud punktidega, milles otskeerdude välisserva projektsioon lõikub hõõgniidi teljega, kui vaatlussuund on risti hõõgniidi sisseviikjuhtmete tasapinnaga, nagu on näidatud lehe PC16W/1 joonisel.

(139) Hõõgniidi otsad on määratud punktidega, milles otskeerdude välisserva projektsioon lõikub hõõgniidi teljega, kui vaatlussuund on risti hõõgniidi sisseviikjuhtmete tasapinnaga, nagu on näidatud lehe P24W/1 joonisel.

(137) Kategooriate PS24W, PSX24W, PSY24W ja PSR24W puhul võib mõõtmeid kontrollida nii, et tihendusrõngas on eemaldatud, et tagada korralik paigaldus katse ajal.

Selles vaates võib 24 V tüübi hõõgniit olla sirge või V-kujuline. See tuleb märkida tüübikinnituse taotlusele. Kui see on sirge, kehtivad lehe P21W/2 kohaselt katseekraanil olevale projektsioonile esitatavad nõuded. Kui see on V-kujuline, peavad hõõgniidi otsad olema baastasandist ühekaugusel ± 3 mm ulatuses.

(128) Hõõgniidi otsad on määratud punktidega, milles otskeerdude välisserva projektsioon lõikub hõõgniidi teljega, kui vaatlussuund on risti hõõgniidi sisseviikjuhtmete tasapinnaga, nagu on näidatud lehe P19W/1 joonisel.

(126) Kategooriate PS19W, PSY19W ja PSR19W puhul võib mõõtmeid kontrollida nii, et tihendusrõngas on eemaldatud, et tagada korralik paigaldus katse ajal.

(124) Hõõgniidi otsad on määratud punktidega, milles, kui vaatlussuund on risti hõõgniidi sisseviikjuhtmete tasapinnaga, otskeerdude välisserva projektsioon lõikub hõõgniidi teljega.

(122) Vasakpoolsetes veergudes näidatud väärtused on seotud kaugtuleniidiga ja parempoolsetes veergudes näidatud väärtused on seotud lähituleniidiga.

(119) Vasakpoolsetes veergudes näidatud väärtused on seotud kaugtuleniidiga ja parempoolsetes veergudes näidatud väärtused on seotud lähituleniidiga.

(110) Hõõgniitide otskeerud määratakse esimese ja viimase valguskeeru alusel, mis on põhiliselt õige spiraalse tõusunurga all. Topeltkeermikhõõgniitidel määratakse keerud primaarkeermiku piirjoone järgi.

Tasapind H-H on tasapind, mis on risti nii baastasandiga kui tasapinnaga V-V ja läbib nulltelge.

Tasapind V-V on tasapind, mis on baastasandiga risti ja kulgeb läbi nulltelje ning läbi läbimõõduga M ringjoone ja baaskõrva telje lõikepunkti.

(106) Vasakpoolses veerus näidatud väärtused on seotud kaugtulega. Parempoolses veerus näidatud väärtused on seotud lähitulega.

(105) Mõõtmeid tuleb kontrollida nii, et tihendusrõngas on eemaldatud.

(102) Vaatlussuunaks on suund B, nagu on näidatud lehel HIR2/1 oleval joonisel.

(97) Vaatlussuunaks on suund B, nagu on näidatud lehel HIR1/1 oleval joonisel.

(93) Mõõtmeid tuleb kontrollida nii, et tihendusrõngas on eemaldatud.

(90) Vaatlussuunaks on suund () B, nagu on näidatud lehel HB4/1 oleval joonisel.

(86) Mõõtmeid tuleb kontrollida nii, et tihendusrõngas on eemaldatud.

(83) Vaatlussuunaks on suund () B, nagu on näidatud lehel HB3/1 oleval joonisel.

(66) Hõõgniidi otsad on määratud punktidega, milles otskeerdude välisserva projektsioon lõikub hõõgniidi teljega, kui vaatlussuund on A, nagu näidatud lehe H16/1 joonisel 1.

Hõõgniitide otskeerud määratakse esimese ja viimase valguskeeru alusel, mis on põhiliselt õige spiraalse tõusunurga all.

Tasapind H-H on tasapind, mis on risti nii baastasandiga kui tasapinnaga V-V ja läbib nulltelge.

(63) Vasakpoolsetes veergudes näidatud väärtused on seotud väikese võimsusega hõõgniidiga. Parempoolsetes veergudes näidatud väärtused on seotud suure võimsusega hõõgniidiga.

(61) f1 on lähituleniidi pikkus ja f2 on kaugtuleniidi pikkus.

(59) Vasakpoolsetes veergudes näidatud väärtused on seotud lähituleniidiga ja parempoolsetes veerudes näidatud väärtused on seotud kaugtuleniidiga.

(58) d1 on lähituleniidi tegelik läbimõõt. d2 on kaugtuleniidi tegelik läbimõõt.

(57) Hõõgniidi otsad on määratud punktidega, milles otskeerdude välisserva projektsioon lõikub hõõgniidi teljega, kui vaatlussuund on A, nagu näidatud lehel H13/1.

(52) Vaatlussuunaks on suund A, nagu on näidatud lehel H12/1 oleval joonisel.

(51) Mõõtmeid tuleb kontrollida nii, et tihendusrõngas on eemaldatud.

(49) Hõõgniidi otsad on määratud punktidega, milles otskeerdude välisserva projektsioon lõikub hõõgniidi teljega, kui vaatlussuund on vaade A, nagu näidatud lehe H11/1 joonisel 1.

(43) Mõõtmeid tuleb kontrollida nii, et tihendusrõngas on eemaldatud.

(37) Hõõgniidi otsad on määratud punktidega, milles otskeerdude välisserva projektsioon lõikub hõõgniidi teljega, kui vaatlussuund on A, nagu näidatud lehe H8/1 joonisel 1.

(33) Hõõgniidi otsad on määratud punktidega, milles otskeerdude välisserva projektsioon lõikub hõõgniidi teljega, kui vaatlussuund on A, nagu näidatud lehe H7/1 joonisel 1. (Topeltkeermikhõõgniite käsitlev spetsiaalne juhend on ettevalmistamisel).

(29) Hõõgniitide otskeerud määratakse esimese ja viimase valguskeeru alusel, mis on põhiliselt õige spiraalse tõusunurga all. Topeltkeermikhõõgniitidel määratakse keerud primaarkeermiku piirjoone järgi.

Tasapind H-H on tasapind, mis on risti nii baastasandiga kui tasapinnaga V-V ja läbib nulltelge.

Tasapind V-V on tasapind, mis on baastasandiga risti ja kulgeb läbi nulltelje ning läbi läbimõõduga M ringjoone ja baaskõrva telje lõikepunkti.

(25) Vasakpoolses veerus näidatud väärtused on seotud kaugtuleniidiga. Parempoolses veerus näidatud väärtused on seotud lähituleniidiga.

(24) Hõõgniidi esimese ja viimase keeru asukoht määratakse esimese ja viimase valgust andva keeru vastava väliskülje ja sellise tasapinna lõikepunktidena, mis on baastasandiga paralleelne ja asetseb sellest 18 millimeetri kaugusel. (Topeltkeermikhõõgniite käsitlev spetsiaalne juhend on ettevalmistamisel).

(21) Hõõgniidi otsad on määratud punktidega, milles, kui hõõglampi vaadelda joonealuses märkuses 6 määratud suunast, baastasandile kõige lähemal olevate või sellest kõige kaugemal olevate otskeerdude välisserva projektsioon lõikub nullteljega (topeltkeermikhõõgniite käsitlevad erijuhised on ettevalmistamisel).

Silindri läbimõõt 6 V ja 12 V hõõglampide puhul on d + 4 mm (standardhõõglampidel d + 2 mm) ning 24 V hõõglampide puhul d + 5 mm, kus d on tootja teatatud hõõgniidi nimiläbimõõt.

Hõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

Lamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse hõõgniidi telje suhtes täisnurga all olevas suunas.

Lamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse tagantpoolt; hõõgniidi projektsioon paikneb tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piirides nii, et ristküliku keskpunkt asub hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mis on pööratav ümber telje ja milles on kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele, s.t ± 15°. Seejärel pööratakse lambipesa nii, et hõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus (± 15°).

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ning hõõglampi vaadatakse põhihõõgniidi telje suhtes täisnurga all:

täiendava hõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega c ja laiusega d ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on põhihõõgniidi teoreetilisest keskpunktist kaugusel u ja sellest kõrgemal.

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne, baaskiil on paremal ning põhihõõgniiti vaadeldakse tagantpoolt:

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik pöörata ümber oma telje ja milles on kas kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele. Seejärel pööratakse lambipesa nii, et põhihõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus.

suure võimsusega põhihõõgniit on nulltelje ja baastasandi suhtes õiges asendis ja kas selle telg on kiilude keskpunkte ja nulltelge läbiva tasapinna suhtes risti (± 15°), ning kas

Hõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

Lamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse hõõgniidi telje suhtes täisnurga all olevas suunas.

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse tagantpoolt; hõõgniidi projektsioon paikneb tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piirides nii, et ristküliku keskpunkt asub hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

1 Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik pöörata ümber oma telje ja milles on kas kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele. Seejärel pööratakse lambipesa nii, et hõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus.

Hõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

Lamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse hõõgniidi telje suhtes täisnurga all olevas suunas.

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse tagantpoolt; hõõgniidi projektsioon paikneb tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piirides nii, et ristküliku keskpunkt asub hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik pöörata ümber oma telje ja milles on kas kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele. Seejärel pööratakse lambipesa nii, et hõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus.

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ning hõõglampi vaadatakse põhihõõgniidi telje suhtes täisnurga all:

täiendava hõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega c ja laiusega d ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on põhihõõgniidi teoreetilisest keskpunktist kaugusel u ja sellest kõrgemal.

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik pöörata ümber oma telje ja milles on kas kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele. Seejärel pööratakse lambipesa nii, et põhihõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus (± 15°).

hõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Lamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse hõõgniidi telje suhtes täisnurga all olevas suunas.

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse tagantpoolt; hõõgniidi projektsioon paikneb tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piirides nii, et ristküliku keskpunkt asub hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mis on pööratav ümber telje ja milles on kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele ± 15°. Siis pööratakse lambipesa nii, et hõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutis projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema nurganihke lubatud hälbe vahemikus (± 15°).

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ning hõõglampi vaadatakse põhihõõgniidi telje suhtes täisnurga all:

täiendava hõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega c ja laiusega d ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on põhihõõgniidi teoreetilisest keskpunktist kaugusel u ja sellest kõrgemal.

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik pöörata ümber oma telje ja milles on kas kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele. Seejärel pööratakse lambipesa nii, et põhihõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus. (± 15°).

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ning hõõglampi vaadatakse põhihõõgniidi telje suhtes täisnurga all:

ristküliku piires, mille laius on c ja kõrgus d ning mille keskpunkt on põhihõõgniidi teoreetilisest keskpunktist kaugusel v sellest paremal ja kaugusel u sellest kõrgemal;

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne, baastihvt on paremal ning põhihõõgniiti vaadeldakse tagantpoolt:

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik pöörata ümber oma telje ja milles on kas kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele. (s.o 15°). Seejärel pööratakse lambipesa nii, et põhihõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus.

põhihõõgniit (suure võimsusega) on nulltelje ja baastasandi suhtes õiges asendis ja kas selle telg on tihvtide keskpunkte ja nulltelge läbiva tasapinna suhtes risti (± 15°), ning kas

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ning hõõglampi vaadatakse põhihõõgniidi telje suhtes täisnurga all:

täiendava hõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega c ja laiusega d ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on põhihõõgniidi teoreetilisest keskpunktist kaugusel u ja sellest kõrgemal.

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne, baaskiil on paremal ning põhihõõgniiti vaadeldakse tagantpoolt;

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik pöörata ümber oma telje ja milles on kas kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele. Seejärel pööratakse lambipesa nii, et põhihõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus.

põhihõõgniit (suure võimsusega) on nulltelje ja baastasandi suhtes õiges asendis ja kas selle telg on kiilude keskpunkte ja nulltelge läbiva tasapinna suhtes risti (± 15°), ning kas

Hõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

Lamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse hõõgniidi telje suhtes täisnurga all olevas suunas.

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse tagantpoolt; hõõgniidi projektsioon paikneb tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piirides nii, et ristküliku keskpunkt asub hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik pöörata ümber oma telje ja milles on kas kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele. Seejärel pööratakse lambipesa nii, et hõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus.

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ning hõõglampi vaadatakse põhihõõgniidi telje suhtes täisnurga all:

ristküliku piires, mille laius on c ja kõrgus d ning mille keskpunkt on põhihõõgniidi teoreetilisest keskpunktist kaugusel v sellest paremal ja kaugusel u sellest kõrgemal;

põhihõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne, baastihvt on paremal ning põhihõõgniiti vaadeldakse tagantpoolt:

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik pöörata ümber oma telje ja milles on kas kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele. (s.o 15°). Seejärel pööratakse lambipesa nii, et põhihõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus.

põhihõõgniit (suure võimsusega) on nulltelje ja baastasandi suhtes õiges asendis ja kas selle telg on tihvtide keskpunkte ja nulltelge läbiva tasapinna suhtes risti (± 15°), ning kas

Selles vaates võib 24 V tüübi hõõgniit olla sirge või V-kujuline. See tuleb märkida tüübikinnituse taotlusele. Kui hõõgniit on sirge, kehtivad katseekraanil olevale projektsioonile esitatavad nõuded. Kui see on V-kujuline, peavad hõõgniidi otsad olema ühekaugusel (± 3 mm) baastasandist.

Hõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

Lamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse hõõgniidi telje suhtes täisnurga all olevas suunas.

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse tagantpoolt; hõõgniidi projektsioon paikneb tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piirides nii, et ristküliku keskpunkt asub hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik pöörata ümber oma telje ja milles on kas kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele. Seejärel pööratakse lambipesa nii, et hõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus.

Position and dimensions of filaments (10), (11), (12), (13), (14)

Läbipaistmatu kate peab ulatuma kogu klaaskolvi ülaosa ümbermõõdul vähemalt kolvi silindrilise osani. Lisaks peab see ulatuma tasapinnani, mis on paralleelne baastasandiga, kus nurk γ lõikub kolvi välispinnaga, nagu näidatud joonisel 3 (vaade suunas B lehel HS6/1).

Mõõtmeid c ja h mõõdetakse tasapindadel, mis on baastasandiga paralleelsed ning sellest 29,5 mm ja 31 mm kaugusel.

hõõgniidi projektsioon peab paiknema tervenisti kõrgusega a ja laiusega h ristküliku piires nii, et ristküliku keskpunkt on hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas;

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse hõõgniidi telje suhtes täisnurga all olevas suunas.

Hõõglamp asetatakse sokliga allapoole, nulltelg on vertikaalne ja hõõgniiti vaadeldakse tagantpoolt; hõõgniidi projektsioon paikneb tervenisti kõrgusega a ja laiusega b ristküliku piirides nii, et ristküliku keskpunkt asub hõõgniidi keskpunkti teoreetilises asukohas.

1. Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik pöörata ümber oma telje ja milles on kas kalibreeritud skaala või fikseeritud astmed vastavalt nurganihke lubatud hälbe piiridele. Seejärel pööratakse lambipesa nii, et hõõgniidi otsvaade on näha ekraanil, millele hõõgniidi kujutist projitseeritakse. Hõõgniidi otsvaade peab olema näha nurganihke lubatud hälbe vahemikus.

Mõõtmeid c ja h mõõdetakse tasapindadel, mis on baastasandiga paralleelsed ning sellest 29,5 mm ja 31,0 mm kaugusel.

Hõõgniitide otskeerud määratakse esimese ja viimase valguskeeru alusel, mis on põhiliselt õige spiraalse tõusunurga all.

Tasapind H-H on tasapind, mis on risti nii baastasandiga kui tasapinnaga V-V ja läbib nulltelge.

Tasapind V-V on tasapind, mis on baastasandiga risti ja kulgeb läbi nulltelje ning läbi läbimõõduga M ringjoone ja baaskõrva telje lõikepunkti.

Vasakpoolses veerus näidatud väärtused on seotud kaugtuleniidiga. Parempoolses veerus näidatud väärtused on seotud lähituleniidiga.

Position of the filaments

Position of the shield

d1 on lähituleniidi läbimõõt ja d2 on kaugtuleniidi läbimõõt.

Hõõgniitide nihet nulltelje suhtes mõõdetakse ainult vaatlussuundades A, B ja C, nagu on kujutatud lehel H14/1 oleval joonisel 1. Mõõtmised tehakse punktides, milles baastasandile kõige lähemal olevate või sellest kõige kaugemal olevate otskeerdude välisservade projektsioon lõikub hõõgniidi teljega.

Läbipaistmatu ala peab ulatuma kogu kolvi ülaosa ümbermõõdu ulatuses vähemalt kolvi silindrilise osani. Lisaks peab see ulatuma tasapinnani, mis on paralleelne baastasandiga, kus nurk γ3 lõikub kolvi välispinnaga (vaade B lehel H14/1).

Läbipaistmatu kate peab ulatuma kogu klaaskolvi ülaosa ümbermõõdul vähemalt kolvi silindrilise osani. Lisaks peab see ulatuma tasapinnani, mis on paralleelne baastasandiga, kus nurk γ lõikub kolvi välispinnaga (vaade B lehel H13/1).

Läbipaistmatu ala peab ulatuma kogu kolvi ülaosa ümbermõõdu ulatuses vähemalt kolvi silindrilise osani. Lisaks peab see ulatuma tasapinnani, mis on paralleelne baastasandiga, kus nurk γ3 lõikub kolvi välispinnaga (vaade B lehel H11/1).

Läbipaistmatu ala peab ulatuma kogu kolvi ülaosa ümbermõõdu ulatuses vähemalt kolvi silindrilise osani. Lisaks peab see ulatuma tasapinnani, mis on paralleelne baastasandiga, kus nurk γ3 lõikub kolvi välispinnaga (vaade B lehel H8/1).

Hõõglambi sisemine konstruktsioon peab olema niisugune, et valguse häirivat hajumist ja peegeldust esineb horisontaalsuunas vaadatuna ainult hõõgniidi enda kohal. (Vaade A, nagu on kujutatud lehe H7/1 joonisel 1).

Läbipaistmatu ala peab ulatuma kogu kolvi ülaosa ümbermõõdu ulatuses vähemalt kolvi silindrilise osani. Lisaks peab see ulatuma tasapinnani, mis on paralleelne baastasandiga, kus nurk γ3 lõikub kolvi välispinnaga (vaade B lehel H7/1).

Mõõtmeid b1, b2, c ja h mõõdetakse tasapindadel, mis on baastasandiga paralleelsed ja sellest 29,5 mm (pingel 24 V töötavatel lampidel 30,0 mm) ja 33 mm kaugusel.

Hõõglamp asetatakse pessa, mida on võimalik nulltelje ümber 360° pöörata nii, et ekraanil, millele projitseeritakse hõõgniidi kujutis, on näha eestvaade. Ekraanil olev baastasand peab kokku langema lambi keskpunktiga. Ekraanil otsitav kesktelg peab kokku langema lambi pikkuse keskpunktiga.

Tüübikinnituskoodi esimene tähemärk näitab, et tüübikinnitus on antud 02- ja 03-seeria (1) muudatustega muudetud eeskirja nr 37 nõuete kohaselt.

Hõõglambile kantud ülal näidatud tüübikinnitusmärk näitab, et lamp on heaks kiidetud Suurbritannias (E11) tüübikinnituskoodi A01 alusel.

Esilaternates kasutatavate hõõglampide korral tuleb mõõtmised teha hõõglambi ümber suundadel, kus anduri ava keskjoon asub ±30° nurga piires, lambi teljega ristuvalt tasapinnalt, nii et lähtepunkt on hõõgniidi keskpunkt. Kahe hõõgniidiga hõõglampide puhul lähtutakse kaugtuleniidi keskjoonest.

anduri ja hõõgniidi vaheline vaateväli on blokeeritud läbipaistmatute (valgust mitteläbilaskvate) valgusallika osadega, nagu sisseviikjuhtmed või teine hõõgniit, kui neid on.

Nõuetele vastavus on tagatud siis, kui ei ületata lubatavate kõrvalekallete taset ühe 7. lisa tabelis 1 esitatud näitajate rühma kohta. See tähendab, et nõuetele mittevastavate hõõglampide arv mis tahes hõõglambitüübi mis tahes näitajate rühmas ei ületa 7. lisa vastavas tabelis 2, 3 või 4 näidatud nõuetele vastavuse norme.

7. LISA

PROOVIDE VÕTMINE JA TOOTJA KATSEANDMETE VASTAVUSTASEMED

Tabel 1

Näitajad

Näitajate rühmitamine Katseandmete rühmitamine (1) lambitüüpide järgi Vähim proovide arv 12 kuu jooksul rühma kohta (1) Lubatav mittevastavuste tase ühe näitajate rühma kohta (%) Märgistus, loetavus ja vastupidavus Kõik samade välismõõtme-tega tüübid 315 1 Kolvi kvaliteet Kõik sama kolviga tüübid 315 1 Kolvi värv Kõik sama kategooria ja sama värvitehno-loogiaga lambid (mis annavad punast ja merevaigu-kollast valgust) 20 1 Lambi välismõõtmed (ilma sokli/aluseta) Kõik sama kategooria tüübid 200 1 Soklite ja aluste mõõtmed Kõik sama kategooria tüübid 200 6,5 Siseelementidega seotud mõõtmed (2) Kõik ühte tüüpi lambid 200 6,5 Algnäidud, vatid ja luumenid (2) Kõik ühte tüüpi lambid 200 1 Värvipüsivuse katse Kõik ühe värvikatte tehnoloogiaga lambid (mis annavad punast, merevaigu-kollast või valget valgust) 20 (3) 1

Tabelis 2 on loetletud lubatud hälbe ülemmäärad, mis põhinevad erineval arvul katsetulemustel iga näitajate rühma kohta. Need määrad põhinevad eeldusel, et lubatav mittevastavuste tase on 1 protsenti, eeldades, et usaldusnivoo on vähemalt 0,95.

Tabel 2 (4)

Iga näitaja katsetulemuste arv Lubatud hälbe ülemmäärad 20 0 21–50 1 51–80 2 81–125 3 126–200 5 201–260 6 261–315 7 316–370 8 371–435 9 436–500 10 501–570 11 571–645 12 646–720 13 721–800 14 801–860 15 861–920 16 921–990 17 991–1 060 18 1 061–1 125 19 1 126–1 190 20 1 191–1 249 21

Tabelis 3 on loetletud lubatud hälbe ülemmäärad, mis põhinevad erineval arvul katsetulemustel iga näitajate rühma kohta. Need määrad põhinevad eeldusel, et lubatav mittevastavuste tase on 6,5 protsenti, eeldades, et usaldusnivoo on vähemalt 0,95.

Tabel 3

Kirjetes olevate lampide arv Lubatud hälve –200 21 201–213 22 214–227 23 228–240 24 241–254 25 255–268 26 269–281 27 282–295 28 296–308 29 309–322 30 323–336 31 337–349 32 350–363 33 364–376 34 377–390 35 391–404 36 405–417 37 418–431 38 432–444 39 445–458 40 459–472 41 473–485 42 486–499 43 500–512 44 513–526 45 527–540 46 541–553 47 554–567 48 568–580 49 581–594 50 595–608 51 609–621 52 622–635 53 636–648 54 649–662 55 663–676 56 677–689 57 690–703 58 704–716 59 717–730 60 731–744 61 745–757 62 758–771 63 772–784 64 785–798 65 799–812 66 813–825 67 826–839 68 840–852 69 853–866 70 867–880 71 881–893 72 894–907 73 908–920 74 921–934 75 935–948 76 949–961 77 962–975 78 976–988 79 989–1 002 80 1 003–1 016 81 1 017–1 029 82 1 030–1 043 83 1 044–1 056 84 1 057–1 070 85 1 071–1 084 86 1 085–1 097 87 1 098–1 111 88 1 112–1 124 89 1 125–1 138 90 1 139–1 152 91 1 153–1 165 92 1 166–1 179 93 1 180–1 192 94 1 193–1 206 95 1 207–1 220 96 1 221–1 233 97 1 234–1 249 98

Tabelis 4 on loetletud lubatud hälbe ülemmäärad protsendina, mis põhinevad erineval arvul katsetulemustel iga omaduste rühma kohta, eeldades, et usaldusnivoo on vähemalt 0,95.

Tabel 4

Iga näitaja katsetulemuste arv Katsetulemuste lubatud hälbe ülemmäär protsendina. Lubatav mittevastavuste tase 1 % Katsetulemuste lubatud hälbe ülemmäär protsendina. Lubatav mittevastavuste tase 6,5 % 1 250 1,68 7,91 2 000 1,52 7,61 4 000 1,37 7,29 6 000 1,30 7,15 8 000 1,26 7,06 10 000 1,23 7,00 20 000 1,16 6,85 40 000 1,12 6,75 80 000 1,09 6,68 100 000 1,08 6,65 1 000 000 1,02 6,55

(1) Hindamisse kaasatakse üldjuhul tootmises olevate hõõglampide seeria üksikutest tehastest. Tootja võib rühmitada sama tüübi kohta kehtivaid kirjed mitmest tehasest tingimusel, et neis kasutatakse sama kvaliteedisüsteemi ja kvaliteedijuhtimist.

(2) Kui hõõglambil on rohkem kui üks siseelement (hõõgniit, sirm), toimub omaduste rühmitamine (mõõtmed, vatid, luumenid) iga elemendi puhul eraldi.

(3) Sama kattetehnoloogia ja viimistlusega lampide kategooriate esinduslik jaotus; hõlmab kõige väiksema ja kõige suurema väliskolvi läbimõõduga lambid, igaüks suurimal nimivõimsusel.

(4) Vastavalt standardile ISO 2859-1:1999 „Omaduste kontrollimise valimivõtumenetlused – 1. osa: Aktsepteeritava kvaliteeditasemega indekseeritud valimivõtukavad inspekteerimiseks partiide kaupa”, mis sisaldab tehnilist parandust 1:2001.