ET Euroopa Liidu Teataja L 122/1

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 73 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse

I. sõidukeid seoses külgmiste allasõidutõketega

II. külgmisi allasõidutõkkeid

III. sõidukeid seoses käesoleva eeskirja II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmiste allasõidutõkete paigaldamisega

Sisaldab kõiki kehtivaid tekste kuni järgmiste kuupäevadeni:

01-seeria muudatused – jõustumise kuupäev: 9. detsember 2010

SISUKORD

EESKIRI

1. Reguleerimisala

2. Mõisted

3. Nõuded

4. Tüübikinnituse taotlemine

5. Tüübikinnitus

6. Sõiduki või külgmise allasõidutõkke tüübikinnituse muutmine ja laiendamine

7. Toodangu vastavus nõuetele

8. Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral

9. Tootmise lõpetamine

10. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid

11. Üleminekusätted

I OSA – SÕIDUKITE TÜÜBIKINNITUS SEOSES NENDE KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETEGA

12. Nõuded

13. Erandid

II OSA – KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETE TÜÜBIKINNITUS

14. Nõuded

III OSA – SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES KÄESOLEVA EESKIRJA II OSA KOHASELT TÜÜBIKINNITUSE SAANUD KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETE PAIGALDAMISEGA

15. Nõuded

16. Erandid

LISAD

1. lisa – 1. liide – Teatis (I osa) 2. liide – Teatis (II osa) 3. liide – Teatis (III osa)

2. lisa – Tüübikinnitusmärkide kujundus

3. lisa – Katsetingimused

1. REGULEERIMISALA

1.1. Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmisele.

1.1.1. I OSA: nende N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria (1) sõidukite suhtes, mis on varustatud külgmise allasõidutõkkega, mis ei ole saanud eraldi tüübikinnitust käesoleva eeskirja II osa kohaselt või mis on nii konstrueeritud ja/või varustatud, et nende osi võib pidada külgmise allasõidutõkke funktsiooni kas täielikult või osaliselt täitvaks.

1.1.2. II OSA: külgmiste allasõidutõkete suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukitele (1).

1.1.3. III OSA: N2-, N3-, O3- ja O4-kategooria sõidukitele (1) käesoleva eeskirja II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkke paigaldamise suhtes ning I osa kohaselt selliste osalise tüübikinnituse saanud sõidukite lõpliku komplekteerimise suhtes, mis on varustatud käesoleva eeskirja II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkkega.

1.2. Eeskirja ei kohaldata

1.2.1. poolhaagiste vedukite suhtes;

1.2.2. sõidukite suhtes, mis on konstrueeritud ja valmistatud erieesmärgil ning mida praktilistel põhjustel ei ole võimalik külgmiste allasõidutõketega varustada.

2. MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

2.1. I, II ja III osa ühised mõisted

2.1.1. „Tühimass”– töökorras sõiduki mass ilma juhi, sõitjate ja koormata, kusjuures kütusepaak on täidetud kütusega, sõiduk on varustatud jahutusvedeliku ja määrdeõliga ning tööriistakomplekti ja varurattaga (kui need kuuluvad sõiduki tootja poolt kindlaks määratud tavapärasesse varustusse).

2.1.2. „Täismass”– maksimaalne mass, mille tootja on deklareerinud tehniliselt lubatavaks (see mass võib olla riikliku ametiasutuse lubatud täismassist suurem).

2.1.3. „Vähem kaitstud liiklejad”– jalakäijad, jalgratturid ja mootorratturid, kes kasutavad teed sellisel viisil, et nad võivad sattuda küljelt sõidukite ja nende rataste alla.

2.1.4. „Külgmine allasõidutõke”– koosneb pikitala(de)st ja šassii peeltalade külge kinnitatud ühendusosa(de)st (kinnituselementidest) või teistest sõiduki konstruktsiooniosadest, mis on selliselt konstrueeritud välistamaks ohtu, et vähem kaitstud liiklejad võiksid sattuda küljelt sellise sõiduki ja selle rataste alla. Külgmise allasõidutõkkena saab kasutada ka sõiduki osi.

2.2. I osas esinevad mõisted

2.2.1. „Sõiduki tüübikinnitus”– komplektse, mittekomplektse või komplekteeritud sõiduki tüübikinnitus seoses selle külgmiste allasõidutõketega.

2.2.2. „Sõidukitüüp”– selliste sõidukite kategooria, mis ei erine üksteisest sellistes olulistes punktides nagu tagatelje laius, sõiduki üldine laius, sõiduki külje mõõtmed, kuju ja materjalid (sh kabiin, kui see on olemas) ja vedrustuse omadused, niivõrd kui need on tähtsad seoses punktis 12 sätestatud nõuetega.

2.3. II osas esinevad mõisted

2.3.1. „Külgmise allasõidutõkke tüübikinnitus”– külgmise allasõidutõkke tüübile kinnituse andmine vastavalt punktis 14 sätestatud nõuetele.

2.3.2. „Külgmise allasõidutõkke tüüp”– külgmised allasõidutõkked, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest: kuju, mõõtmed, kinnitus, materjalid ja punktis 5.2.4 kirjeldatud märgised.

2.4. III osas esinevad mõisted

2.4.1. „Sõiduki tüübikinnitus”– sõiduki tüübikinnitus seoses sõidukile käesoleva eeskirja II osa kohaselt tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkke paigaldamisega, sealhulgas vajaduse korral I osa kohaselt osalise tüübikinnituse saanud sõiduki lõplik komplekteerimine.

2.4.2. „Sõidukitüüp”– sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest:

3. NÕUDED

3.1. ÜLDOSA

3.1.1. Käesoleva eeskirja nõuded loetakse täidetuks, kui 3.1.1.1. sõiduk on varustatud I osa ja/või III osa nõuetele vastava külgmise allasõidutõkkega või 3.1.1.2. kui sõiduki külg on konstrueeritud ja/või varustatud nii, et selle osi võib nende kuju ja omaduste tõttu kasutada ja/või käsitada külgmise allasõidutõkke asendajana. Kui osade koostoimimise korral on täidetud punktide 12 ja 15 nõuded, käsitatakse neid külgmise allasõidutõkkena.

3.2. SÕIDUKI KATSETAMISE TINGIMUSED

I osa ja III osa nõuetele vastavus määratakse kindlaks 3. lisa kohaselt positsioneeritud sõiduki puhul.

4. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS

4.1. Taotlus tüübikinnituse saamiseks vastavalt käesoleva eeskirja I osale

4.1.1. Käesoleva eeskirja I osale vastava sõiduki tüübikinnituse taotluse peab esitama tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

4.1.2. Sellele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed: 4.1.2.1. sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus, mis hõlmab selle komplektsuse astet, konstruktsiooni, mõõtmeid, asjakohaseid võrdlusjooni ja koostismaterjale; 4.1.2.2. sõiduki joonised, millel on kujutatud sõidukitüüpi külg- ja tagantvaates ning selle küljeosa konstruktsiooni üksikasjad; 4.1.2.3. külgmise allasõidutõkke üksikasjalik kirjeldus: selle mõõtmed, asjakohased võrdlusjooned, koostismaterjalid, ühendusosade konstruktsioonilised detailid ning asend sõidukil.

4.1.3. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatava tüübi suhtes representatiivne sõiduk. 4.1.3.1. Tüübikinnituseks võib esitada sõiduki, mis ei sisalda kõiki tüübi nõuetele vastavaid osi, kui on võimalik tõestada, et nende osade puudumine ei mõjuta tüübikinnituse tulemust käesoleva osa nõuete seisukohast. 4.1.3.2. Kinnituse taotleja on kohustatud tõestama, et punktis 4.1.3.1 nimetatud variantide kinnitamisel on käesoleva osa nõuded täidetud.

4.2. Taotlus tüübikinnituse saamiseks vastavalt käesoleva eeskirja II osale

4.2.1. Käesoleva eeskirja II osale vastava tüübikinnituse taotluse peab esitama külgmise allasõidutõkke tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

4.2.2. Sellele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed: 4.2.2.1. külgmise allasõidutõkke üksikasjalik kirjeldus: selle mõõtmed, asjakohased võrdlusjooned, koostismaterjalid ja sõiduki külge kinnitamiseks kasutatavate kinnituselementide konstruktsioonilised üksikasjad; 4.2.2.2. külgmise allasõidutõkke tüübi näidis: näidise kõikidele peamistele osadele peab olema selgelt ja loetavalt märgitud taotluse esitaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübi tähistus; 4.2.2.3. tüübikatsetusi tegevale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatava tüübi suhtes representatiivne külgmine allasõidutõke.

4.3. Taotlus tüübikinnituse saamiseks vastavalt käesoleva eeskirja III osale

4.3.1. Käesoleva eeskirja III osale vastava tüübikinnituse taotluse peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

4.3.2. Sellele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed: 4.3.2.1. sõiduki joonised, millel on punktis 2.4.2 osutatud kriteeriumide kohaselt kujutatud sõidukitüüpi külgvaates, viidates tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkke asukohale, ning sõiduki külge kinnitamiseks kasutatavate ühendusosade konstruktsioonilised üksikasjad; 4.3.2.2. sõidukile paigaldamiseks ette nähtud külgmiste allasõidutõkete loetelu; 4.3.2.3. tüübikinnitusasutuse nõudmisel tuleb esitada ka külgmise allasõidutõkke tüübikinnituse teatise vorm (s.o käesoleva eeskirja 1. lisa 2. liide).

4.3.3. Tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tüübi representatiivsõiduk, mis on tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkkega varustatud. 4.3.3.1. Tüübikinnituseks võib esitada sõiduki, mis ei sisalda kõiki tüübi nõuetele vastavaid osi, kui on võimalik tõestada, et nende osade puudumine ei mõjuta tüübikinnituse tulemust käesoleva osa nõuete seisukohast. 4.3.3.2. Kinnituse taotleja on kohustatud tõestama, et punktis 4.3.3.1 nimetatud variantide kinnitamisel on käesoleva osa nõuded täidetud.

5. TÜÜBIKINNITUS

5.1. Tüübikinnituse andmine vastavalt käesoleva eeskirja I osale

5.1.1. Kui käesoleva osa kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud komplektne, mittekomplektne või komplekteeritud sõiduk vastab allpool esitatud punkti 12 nõuetele, antakse sõidukitüübile tüübikinnitus.

5.1.2. Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (praegusel hetkel vastab 01 muudatuste seeriale 01) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei tohi sama numbrit anda teisele sõidukitüübile käesoleva eeskirja tähenduses.

5.1.3. Teatis sõidukile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale osale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 1. liites esitatud näidisele vastaval vormil.

5.1.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud nähtavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta tüübikinnituse märk, millel on 5.1.4.1. ringiga ümbritsetud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); 5.1.4.2. käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber, mis asuvad punktis 5.1.4.1 nimetatud ringist paremal.

5.1.5. Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 5.1.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 5.1.4.1 ette nähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa kõigi eeskirjade numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

5.1.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

5.1.7. Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

5.1.8. Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.2. Tüübikinnituse andmine vastavalt käesoleva eeskirja II osale

5.2.1. Kui käesoleva osa kohaselt tüübikinnituseks esitatud külgmine allasõidutõke vastab punkti 14 nõuetele, antakse kõnealusele külgmise allasõidutõkke tüübile tüübikinnitus.

5.2.2. Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks numbrit (hetkel 01, osutades 01-seeria muudatustele) näitavad muudatuste seeriat, mis kajastavad eeskirja uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga. Sama kokkuleppeosaline ei või anda sama tüübikinnitusnumbrit teist tüüpi seadmetele.

5.2.3. Teatis külgmisele allasõidutõkkele tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale osale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud näidisele vastaval vormil.

5.2.4. Külgmise allasõidutõkke põhikomponentidele, mis vastavad käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkke tüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta tüübikinnitusmärk, millel on 5.2.4.1. ringi paigutatud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2); 5.2.4.2. punktis 5.2.4.1 ette nähtud ringjoonest paremal pool asuv tüübikinnitusnumber.

5.2.5. Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

5.2.6. Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5.3. Tüübikinnituse andmine vastavalt käesoleva eeskirja III osale

5.3.1. Kui käesoleva osa kohaselt tüübikinnituseks esitatud ja tüübikinnituse saanud külgmise allasõidutõkkega varustatud sõiduk vastab punkti 15 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus.

5.3.2. Igale kinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks numbrit (hetkel 01, osutades 01-seeria muudatustele) näitavad muudatuste seeriat, mis kajastavad eeskirja uusimaid olulisi tehnilisi muudatusi tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

5.3.3. Teatis sõidukile tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse laiendamise kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse seda eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisa 3. liites esitatud näidisele vastaval vormil.

5.3.4. Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta tüübikinnitusmärk, millel on 5.3.4.1. ringi paigutatud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2); 5.3.4.2. käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnitusnumber, mis asuvad punktis 5.3.4.1 nimetatud ringist paremal.

5.3.5. Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 5.3.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 5.3.4.1 ette nähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa kõigi eeskirjade numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

5.3.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

5.3.7. Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

5.3.8. Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

6. SÕIDUKI VÕI KÜLGMISE ALLASÕIDUTÕKKE TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

6.1. Igast sõiduki või külgmise allasõidutõkke tüübis tehtavast muudatusest tuleb teavitada tüübikinnituse andnud haldusasutust. Seejärel võib kõnealune asutus kas

6.1.1. pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõidukitüüp või külgmine allasõidutõke vastab igal juhul nõuetele, või

6.1.2. nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

6.2. Tüübikinnituse kinnitamine või sellest keeldumine, kus täpsustatakse muudatused, edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele eespool vastavalt punktis 5.1.3, 5.2.3 või 5.3.3 kehtestatud korras.

6.3. Tüübikinnitust pikendanud pädev asutus määrab sellisele pikendusele seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava teatise abil.

7. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Toodangu nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele:

7.1. iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduk või külgmine allasõidutõke peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites eespool vastavates osades sätestatud nõuded;

7.2. tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetele vastavuse kontrollimise meetodeid.

8. KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

8.1. Käesoleva eeskirja kohaselt sõidukile või külgmisele allasõidutõkkele antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 12, 14 või 15 nõudeid ei täideta.

8.2. Kui üks kokkuleppeosalistest võtab käesolevat eeskirja kohaldades eelnevalt kinnitatud tüübikinnituse tagasi, peab ta sellest viivitamatult teavitama teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatise abil, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

9. TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõidukitüübi või külgmise allasõidutõkke tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Asjaomase teatise saamisel teavitab asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

10. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised teatavad ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele saadetakse teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, laiendamise, selle andmisest keeldumise või tühistamise kohta.

11. ÜLEMINEKUSÄTTED

11.1. 01-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast alates ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda EMK tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mis sisaldab 01-seeria muudatusi.

11.2. 12 kuud pärast 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui kinnitatav sõidukitüüp või külgmine allasõidutõke vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

11.3. Ka pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumist jäävad 00-seeria muudatuste alusel antud tüübikinnitused kehtivaks ja käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkavad selliste tüübikinnituste laiendamist ja nende tunnustamist.

11.4. Ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline ei saa keelduda riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mis on saanud käesoleva eeskirja 00-seeria muudatuste kohase tüübikinnituse.

I OSA – SÕIDUKITE TÜÜBIKINNITUS SEOSES NENDE KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETEGA

12. NÕUDED

12.1. Külgmine allasõidutõke ei tohi suurendada sõiduki kogulaiust ning selle välispinna põhiosa ei tohi olla sõiduki kõige välimisest külgtasandist (millega on määratud sõiduki maksimaalne laius) rohkem kui 150 mm seespool. Seadme esiots võib mõnel sõidukil olla punktide 12.4.3 ja 12.4.4 kohaselt sissepoole painutatud. Seadme tagaots vähemalt 250 mm ulatuses ei tohi olla tagarehvide väliskülgedest rohkem kui 30 mm seespool (v.a rehvide kumerdumine maapinna lähedal).

12.2. Külgmise allasõidutõkke välispind peab olema sile ning võimaluse korral ilma läbilõigeteta kogu pikkuse ulatuses; kõrvuti asetsevad osad võivad siiski osaliselt kattuda eeldusel, et kattuv äär on pööratud taha- või allapoole; läbilõigete korral ei tohi osade vahe pikisuunas mõõdetuna olla laiem kui 25 mm, kusjuures tagumine osa ei tohi ulatuda eesmisest ettepoole; ümarpeaga poltide või neetide pead võivad eenduda seadme pealispinnast kuni 10 mm ning muud osad samuti, juhul kui need on siledad ja samamoodi ümardatud; kõik välisääred ja -nurgad, mis võivad kokku puutuda 100 mm diameetriga kerapinnaga, peavad olema vähemalt 2,5 mm raadiusega ümardatud. Kui eend on väiksem kui 5 mm, peavad väljapoole suunatud servad olema tömbid.

12.3. Külgmine allasõidutõke võib koosneda ühtsest tasasest pinnast või ühest või mitmest ristlatist või pinna ja lattide kombinatsioonist; lattide kasutamise korral peab nendevaheline kaugus olema väiksem kui 300 mm ja latid peavad olema vähemalt

a) 50 mm kõrged N2- ja O3-kategooria sõidukitel,

b) 100 mm kõrged ja põhiliselt tasased N3- ja O4-kategooria sõidukitel.

Pindade ja lattide kombinatsioonid peavad moodustama suhteliselt ühtse külgmise allasõidutõkke vastavalt punkti 12.2 sätetele.

12.4. Külgmise allasõidutõkke esiserv peab olema ehitatud järgmiselt.

12.4.1. Asend 12.4.1.1. N2- ja N3-kategooria sõidukitel: kuni 300 mm tagapool vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult seadmest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga. 12.4.1.2. Täishaagisel: kuni 500 mm tagapool punktis 12.4.1.1 kirjeldatud tasandist. 12.4.1.3. Poolhaagisel: kuni 250 mm tagapool tugijalgade ristmediaantasandist, kui tugijalad on olemas, kuid igal juhul ei tohi esiserva kaugus käänmikupoldi keset selle kõige tagumises asendis läbivast risttasandist ületada 2,7 m. 12.4.1.4. Kesktelghaagisel: tugijalgade ristmediaantasandist eespool, läbides esitelje keskosa, kuid mitte rohkem kui kere esiosa, kui on olemas, tagamaks haagise tavapärase manööverdusvõime.

12.4.2. Kui esiserv asetseb muidu rohkem kui 25 mm avatud ruumis, siis peab see koosnema seadme kõrguse ulatuses ühtsest vertikaaldetailist, mille välis- ja esikülg on N2- ning O3-kategooria sõidukitel pööratud vähemalt 50 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 50 mm ning N3- ning O4-kategooria sõidukitel vähemalt 100 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 100 mm.

12.4.3. N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 12.4.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini sisse, peab seade olema ehitatud nii, et selle esiserva ja kabiini paneelide vahe ei oleks suurem kui 100 mm, ja tõke peab vajaduse korral olema pööratud sissepoole nurga all, mis ei ületa 45°. Sellisel juhul ei kohaldata punkti 12.4.2 sätteid.

12.4.4. Tootja valikul N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 12.4.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini taha ning seade ulatub kuni 100 mm kabiinist ettepoole, võib täita punkti 12.4.3 nõudeid.

12.5. Külgmise allasõidutõkke tagaserv ei tohi ulatuda rohkem kui 300 mm ettepoole vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult tõkkest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga; ühtne vertikaaldetail ei ole tagaserva puhul nõutav.

12.6. Punktide 12.4 ja 12.5 nõuded on eraldiseisvad ja neid ei saa kombineerida. Juhul kui sõidukil on kaks telge, ei ole külgmine allasõidutõke nende kahe telje vahel nõutud, kui nende kahe keskjoone vaheline kaugus ei ületa 2 100 mm.

12.7. Külgmise allasõidutõkke esi- ja tagaülend ei tohi olla pikem kui punktis 12.10 kirjeldatud katse käigus mõõdetud ühendusosade ja vaivasara keskosa vaheline kaugus. Mitme samasuguse pikkuse korral ei tohi ületada kõige suuremat katse käigus mõõdetud pikkust.

12.8. Külgmise allasõidutõkke alumise serva kõrgus maapinnast ei tohi üheski punktis olla suurem kui 550 mm.

12.9. Külgmise allasõidutõkke ülemine serv ei tohi olla üle 350 mm allpool sõiduki konstruktsiooni sellest osast, mis lõikub või puutub kokku rehvide välispinna vertikaalse puutetasandiga (arvestamata rehvide kumerdumist maapinna lähedal), v.a järgmistel juhtudel:

12.9.1. kui punktis 12.9 nimetatud vertikaaltasand ei lõiku sõiduki konstruktsiooniga, peab tõkke ülemine serv olema kas koormakandeplatvormiga samal tasapinnal või 950 mm kõrgusel maapinnast, vastavalt sellele, kumb neist on madalamal;

12.9.2. kui punktis 12.9 nimetatud vertikaaltasand lõikub sõiduki konstruktsiooniga kõrgemal kui 1,3 m kõrgusel maapinnast, peab seadme ülemine serv olema vähemalt 950 mm kõrgusel maapinnast;

12.9.3. sõidukite puhul, mis on spetsiaalselt konstrueeritud ja ehitatud (mitte lihtsalt kohandatud) konteinerite või demonteeritavate kerede veoks, võib seadme ülemise serva asukoha määrata punktide 12.9.1 ja 12.9.2 kohaselt; konteinerit või demonteeritavat keret käsitatakse sel juhul sõiduki osana.

12.9.4. Peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks kraanaga varustatud sõiduk, mis on ajutiselt varustatud juhi töökohaga või kraana juhtimisplatvormiga, võib külgmise allasõidutõkke ülemise serva asukoha määrata vastavalt punktidele 12.9.1 ja 12.9.2; töökohta või juhtimisplatvormi käsitatakse sel juhul koormat kandva platvormina.

12.10. Külgmised allasõidutõkked peavad olema olemuselt jäigad, kindlalt paigaldatud (need ei tohi sõiduki tavapärasel kasutamisel tekkiva vibratsiooni tõttu lahti tulla) ja valmistatud metallist või mõnest muust sobivast materjalist, v.a punktis 12.11 nimetatud osad. Külgmist allasõidutõket käsitatakse sobivana, kui see talub 1 kN suurust horisontaalset staatilist jõudu, mida rakendatakse tõkke välispinna mis tahes osale sellega risti ja mida avaldab vaivasara keskosa, mille ots on sile ja ringikujuline, diameetriga 220 mm ± 10 mm, ning seadme läbipaine sellise koormuse all, mõõdetuna vaivasara keskosa juurest, ei ületa

a) 30 mm seadme tagumises osas 250 mm ulatuses ja

b) 150 mm ülejäänud seadme osadel.

Tootja palvel võib selle nõude täitmist kontrollida arvutustega. Arvutusmeetodi kehtivus peab vastama tehnilise teenistuse nõuetele.

12.11. Püsivalt sõidukile kinnitatud osad, nagu nt varurattad, aku kast, õhu- ja kütusemahutid, tuled, peeglid ja tööriistakastid, võib inkorporeerida seadme konstruktsiooni, juhul kui need täidavad mõõtmete poolest käesoleva osa tingimusi. Allasõidutõkete ja püsivalt sõidukile kinnitatud osade vahekauguste suhtes kehtivad punktis 12.2 sätestatud nõuded.

12.12. Seadet ei tohi kasutada pidurite, õhu- ega vedelikutorude kinnitamiseks.

12.13. Külgmine allasõidutõke võib olla konstrueeritud ka nii, et selle asukohta sõiduki külje peal on võimalik muuta. Sellisel juhul peab selle tavapärasesse tööasendisse kinnitamiseks olema kindel viis, et oleks välistatud asukoha juhuslik muutus. Kasutajal peab olema võimalik tõkke asukohta muuta, rakendades jõudu kuni 40 daN.

13. ERANDID

13.1. Erandina eespool nimetatud sätetest peavad järgmist tüüpi sõidukid täitma ainult iga konkreetse tüübi kohta kindlaks määratud nõudeid.

13.1.1. Pikendatav haagis peab vastama kõigile punkti 12 nõuetele, kui see on oma minimaalpikkuses; kui haagis on pikendatud, peavad selle külgmised allasõidutõkked vastama üksnes punktidele 12.8, 12.9 ja 12.10 ning kas punktile 12.4 või 12.5, kuid mitte tingimata mõlemale punktile; haagise pikendamine ei tohi tekitada külgmistes allasõidutõketes vahesid.

13.1.2. Paaksõiduk, mis on konstrueeritud ainuüksi vedelainete veoks kinnises paagis, mis on püsivalt sõidukile kinnitatud ning varustatud vedeliku sisse- ja väljapumpamiseks vooliku või toruga, tuleb varustada külgmiste allasõidutõketega, mis peavad vastama kõigile punkti 12 nõuetele, niivõrd kui see on rakendatav; nõuete täpsest täitmisest võib loobuda ainult juhul, kui see on vajalik kasutusnõuete tõttu.

13.1.3. Sõidukil, mis on varustatud pikendatavate tugijalgadega, et tagada stabiilsus peale- ja mahalaadimise või muude toimingute käigus, milleks sõiduk on konstrueeritud, võib külgmisesse allasõidutõkkesse jätta paigaldamisel lisavahed, kui need on vajalikud tugijalgade pikendamiseks.

13.1.4. Sõidukil, mis on varustatud köite ja kinnituspunktidega vastavalt standardile ISO 9367-1:1989 või ISO 9367-2:1994 veetranspordiks ro-ro-tüüpi laevadel, on külgmiste allasõidutõkete vahel lubatud vahed sõiduki kinnitamiseks turvaseadmete külge.

13.1.5. Sõiduk, mis on peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks kraanaga varustatud, mille tõttu on punkti 12 kõigi nõuete täitmine ebapraktiline, võivad külgmistes allasõidutõketes olla lisavahed kraana liikumiseks või lastimiseks.

13.2. Kui sõiduki küljed on niimoodi konstrueeritud ja/või varustatud, et need vastavad oma komponentide kuju ja omaduste poolest kokku punkti 12 nõuetele, võib neid käsitada külgmiste allasõidutõkete asendajana.

II OSA – KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETE TÜÜBIKINNITUS

14. NÕUDED

14.1. Külgmise allasõidutõkke välispind peab olema sile ning võimaluse korral ilma läbilõigeteta kogu pikkuse ulatuses; kõrvuti asetsevad osad võivad siiski osaliselt kattuda eeldusel, et kattuv äär on pööratud taha- või allapoole; läbilõigete korral ei tohi osade vahe pikisuunas mõõdetuna olla laiem kui 25 mm, kusjuures tagumine osa ei tohi ulatuda eesmisest ettepoole; ümarpeaga poltide või neetide pead võivad eenduda seadme pealispinnast kuni 10 mm ning muud osad samuti, juhul kui need on siledad ja samamoodi ümardatud; kõik välisääred ja -nurgad, mis võivad kokku puutuda 100 mm diameetriga kerapinnaga, peavad olema vähemalt 2,5 mm raadiusega ümardatud. Kui eend on väiksem kui 5 mm, peavad väljapoole suunatud servad olema tömbid.

14.2. Külgmine allasõidutõke võib koosneda ühtsest tasasest pinnast või ühest või mitmest ristlatist või pinna ja lattide kombinatsioonist; lattide kasutamise korral peab nendevaheline kaugus olema väiksem kui 300 mm ja latid peavad olema vähemalt

a) 50 mm kõrged N2- ja O3-kategooria sõidukite külgmiste allasõidutõkete puhul,

b) 100 mm kõrged ja põhiliselt tasased N3- ja O4-kategooria sõidukite külgmiste allasõidutõkete puhul.

Pindade ja lattide kombinatsioonid peavad moodustama suhteliselt ühtse külgmise allasõidutõkke vastavalt punkti 14.1 sätetele.

14.3. Esiserv peab koosnema seadme kõrguse ulatuses ühtsest vertikaaldetailist, mille välis- ja esikülg on N2- ning O3-kategooria sõidukitel pööratud vähemalt 50 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 50 mm ning N3- ja O4-kategooria sõidukitel vähemalt 100 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 100 mm.

14.4. Külgmised allasõidutõkked peavad olema olemuselt jäigad ja valmistatud metallist või mõnest muust sobivast materjalist, v.a punktis 14.5 nimetatud osad. Külgmist allasõidutõket käsitatakse sobivana, kui see talub 1 kN suurust horisontaalset staatilist jõudu, mida rakendatakse tõkke välispinna mis tahes osale sellega risti ja mida avaldab vaivasara keskosa, mille ots on sile ja ringikujuline, diameetriga 220 mm ± 10 mm, ning seadme läbipaine sellise koormuse all, mõõdetuna vaivasara keskosa juurest, ei ületa

a) 30 mm seadme tagumises osas 250 mm ulatuses ja

b) 150 mm ülejäänud seadme osadel.

Tootja palvel võib selle nõude täitmist kontrollida arvutustega. Arvutusmeetodi kehtivus peab vastama tehnilise teenistuse nõuetele.

14.5. Püsivalt sõidukile kinnitatud osad, nagu nt varurattad, aku kast, õhu- ja kütusemahutid, tuled, peeglid ja tööriistakastid, võib inkorporeerida seadme konstruktsiooni, juhul kui need täidavad mõõtmete poolest käesoleva osa tingimusi.

14.6. Külgmine allasõidutõke võib olla konstrueeritud ka nii, et selle asukohta sõiduki külje peal on võimalik muuta. Sellisel juhul peab selle tavapärasesse tööasendisse kinnitamiseks olema kindel viis, et oleks välistatud asukoha juhuslik muutus. Kasutajal peab olema võimalik tõkke asukohta muuta, rakendades jõudu kuni 40 daN.

III OSA – SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES KÄESOLEVA EESKIRJA II OSA KOHASELT TÜÜBIKINNITUSE SAANUD KÜLGMISTE ALLASÕIDUTÕKETE PAIGALDAMISEGA

15. NÕUDED

15.1. Külgmine allasõidutõke ei tohi suurendada sõiduki kogulaiust ning selle välispinna põhiosa ei tohi olla sõiduki kõige välimisest külgtasandist (millega on määratud sõiduki maksimaalne laius) rohkem kui 150 mm seespool. Seadme esiots võib mõnel sõidukil olla punktide 15.2.3 ja 15.2.4 kohaselt sissepoole painutatud. Seadme tagaots vähemalt 250 mm ulatuses ei tohi olla tagarehvide väliskülgedest rohkem kui 30 mm seespool (v.a rehvide kumerdumine maapinna lähedal).

15.2. Külgmise allasõidutõkke esiserv peab olema ehitatud järgmiselt.

15.2.1. Asend 15.2.1.1. N2- ja N3-kategooria sõidukitel: kuni 300 mm tagapool vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult seadmest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga. 15.2.1.2. Täishaagisel: kuni 500 mm tagapool punktis 15.2.1.1 kirjeldatud tasandist. 15.2.1.3. Poolhaagisel: kuni 250 mm tagapool tugijalgade ristmediaantasandist, kui tugijalad on olemas, kuid igal juhul ei tohi esiserva kaugus käänmikupoldi keset selle kõige tagumises asendis läbivast risttasandist ületada 2,7 m.

15.2.2. Kui esiserv asetseb muidu rohkem kui 25 mm avatud ruumis, siis peab see koosnema seadme kõrguse ulatuses ühtsest vertikaaldetailist, mille välis- ja esikülg on N2- ning O3-kategooria sõidukitel pööratud vähemalt 50 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 50 mm ning N3- ning O4-kategooria sõidukitel vähemalt 100 mm ulatuses tahapoole ja 100 mm ulatuses sissepoole või mille raadius on vähemalt 100 mm.

15.2.3. N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 15.2.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini sisse, peab seade olema ehitatud nii, et selle esiserva ja kabiini paneelide vahe ei oleks suurem kui 100 mm, ja tõke peab vajaduse korral olema pööratud sissepoole nurga all, mis ei ületa 45o. Sellisel juhul ei kohaldata punkti 15.2.2 sätteid.

15.2.4. Tootja valikul N2- või N3-kategooria sõidukil, mille puhul punktis 15.2.1.1 osutatud 300 mm mõõde satub kabiini taha ning seade ulatub kuni 100 mm kabiinist ettepoole, võib täita punkti 15.2.3 nõudeid.

15.3. Külgmise allasõidutõkke tagaserv ei tohi ulatuda rohkem kui 300 mm ettepoole vertikaaltasandist, mis ristub sõiduki pikitasandiga ja puutub kokku vahetult tõkkest eespool paikneva ratta kummi välispinnaga; ühtne vertikaaldetail ei ole tagaserva puhul nõutav.

15.4 Punktide 15.2 ja 15.3 nõuded on eraldiseisvad ja neid ei saa kombineerida. Juhul kui sõidukil on kaks telge, ei ole külgmine allasõidutõke nende kahe telje vahel nõutud, kui nende kahe keskjoone vaheline kaugus ei ületa 2 100 mm.

15.5. Külgmise allasõidutõkke esi- ja tagaülend ei tohi olla pikem kui punktis 14.4 kirjeldatud katse käigus mõõdetud ühendusosade ja vaivasara keskosa vaheline kaugus. Mitme samasuguse pikkuse korral ei tohi ületada kõige suuremat katse käigus mõõdetud pikkust.

15.6. Külgmise allasõidutõkke alumise serva kõrgus maapinnast ei tohi üheski punktis olla suurem kui 550 mm.

15.7. Külgmise allasõidutõkke ülemine serv ei tohi olla üle 350 mm allpool sõiduki konstruktsiooni sellest osast, mis lõikub või puutub kokku rehvide välispinna vertikaalse puutetasandiga (arvestamata rehvide kumerdumist maapinna lähedal), v.a järgmistel juhtudel:

15.7.1. kui punktis 15.7 nimetatud vertikaaltasand ei lõiku sõiduki konstruktsiooniga, peab tõkke ülemine serv olema kas koormakandeplatvormiga samal tasapinnal või 950 mm kõrgusel maapinnast, vastavalt sellele, kumb neist on madalamal;

15.7.2. kui punktis 15.7 nimetatud vertikaaltasand lõikub sõiduki konstruktsiooniga kõrgemal kui 1,3 m kõrgusel maapinnast, peab seadme ülemine serv olema vähemalt 950 mm kõrgusel maapinnast;

15.7.3. sõidukite puhul, mis on spetsiaalselt konstrueeritud ja ehitatud (mitte lihtsalt kohandatud) konteinerite või demonteeritavate kerede veoks, võib külgmise allasõidutõkke ülemise serva asukoha määrata punktide 15.7.1 ja 15.7.2 kohaselt; konteinerit või demonteeritavat keret käsitatakse sel juhul sõiduki osana.

15.7.4. Peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks kraanaga varustatud sõiduk, mis on ajutiselt varustatud juhi töökohaga või kraana juhtimisplatvormiga, võib külgmise allasõidutõkke ülemise serva asukoha määrata vastavalt punktidele 12.9.1 ja 12.9.2, töökohta või juhtimisplatvormi käsitatakse sel juhul koormat kandva platvormina.

15.8. Külgmised allasõidutõkked peavad olema kindlalt paigaldatud; need ei tohi sõiduki tavapärasel kasutamisel tekkiva vibratsiooni tõttu lahti tulla.

15.9. Püsivalt sõidukile kinnitatud osad, nagu nt varurattad, aku kast, õhu- ja kütusemahutid, tuled, peeglid ja tööriistakastid, võib inkorporeerida seadme konstruktsiooni, juhul kui need täidavad mõõtmete poolest käesoleva osa tingimusi või on saanud tüübikinnituse I osa kohaselt. Allasõidutõkete ja püsivalt sõidukile kinnitatud osade vahekauguste suhtes kehtivad punktis 12.2 või 14.1 sätestatud nõuded.

15.10. Külgmisi allasõidutõkkeid ei tohi kasutada pidurite, õhu- ega vedelikutorude kinnitamiseks.

16. ERANDID

16.1. Erandina eespool nimetatud sätetest peavad järgmist tüüpi sõidukid täitma ainult iga konkreetse tüübi kohta kindlaks määratud nõudeid.

16.1.1. Pikendatav haagis peab vastama kõigile punkti 15 nõuetele, kui see on oma minimaalpikkuses; kui haagis on pikendatud, peavad selle külgmised allasõidutõkked vastama punktidele 15.6, 15.7 ja 15.8 ning kas punktile 15.2 või 15.3, kuid mitte tingimata mõlemale punktile; haagise pikendamine ei tohi tekitada külgmistes allasõidutõketes vahesid.

16.1.2. Paaksõiduk, mis on konstrueeritud ainuüksi vedelainete veoks kinnises paagis, mis on püsivalt sõidukile kinnitatud ning varustatud vedeliku sisse- ja väljapumpamiseks vooliku või toruga, tuleb varustada seadmetega, mis peavad vastama kõigile punkti 15 nõuetele, niivõrd kui see on rakendatav; nõuete täpsest täitmisest võib loobuda ainult juhul, kui see on vajalik kasutusnõuete tõttu.

16.1.3. Sõidukil, mis on varustatud pikendatavate tugijalgadega, et tagada stabiilsus peale- ja mahalaadimise või muude toimingute käigus, milleks sõiduk on konstrueeritud, võib külgmisesse allasõidutõkkesse jätta paigaldamisel lisavahed, kui need on vajalikud tugijalgade pikendamiseks.

16.1.4. Sõidukil, mis on varustatud köite ja kinnituspunktidega vastavalt standardile ISO 9367-1:1989 või ISO 9367-2:1994 veetranspordiks ro-ro-tüüpi laevadel, on külgmiste allasõidutõkete vahel lubatud vahed sõiduki kinnitamiseks turvaseadmete külge.

16.1.5. Peale- ja mahalaadimiseks või muudeks toiminguteks, milleks sõiduk on kavandatud, kraanaga varustatud sõiduk, mille puhul kraana liikumine või lastimine muudab külgmiste allasõidutõkete paigaldamise ebapraktiliseks, varustatakse külgmiste allasõidutõketega, mis peavad vastama kõigile punkti 12 nõuetele, niivõrd kui see on rakendatav; nõuete täpsest täitmisest võib loobuda ainult juhul, kui see on vajalik kasutusnõuete tõttu.

(1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2).

(2) 1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – Kasahstan, 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Liit (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 ja 55 – (vabad), 56 – Montenegro, 57 – (vaba) ja 58 – Tuneesia. Ülejäänud numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, nagu nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning nendele paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikust tunnustamist, või ühinevad sellega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab antud numbrid leppeosalistele.

1. LISA 1. liide TEATIS (suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)) 2. liide TEATIS (suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)) 3. liide TEATIS (suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

2. LISA TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE NÄIDISED NÄIDIS A (vt käesoleva eeskirja punkte 5.1.4 ja 5.3.4) Sõidukile või külgmisele allasõidutõkkele paigutatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on kinnitatud seoses külgmise allasõidutõkkega Madalmaades (E 4) vastavalt eeskirjale nr 73 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 012439 komplektse sõidukina. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 73 nõuetega, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. NÄIDIS B (vt käesoleva eeskirja punkti 5.2.4) Külgmisele allasõidutõkkele paigutatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane külgmise allasõidutõkke tüüp on kinnitatud seoses külgmise allasõidutõkkega Madalmaades (E 4) vastavalt eeskirjale nr 73 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 012439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirja nr 73 nõuetega, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. NÄIDIS C (vt käesoleva eeskirja punkte 5.1.5 ja 5.3.5) Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on kinnitatud Madalmaades (E 4) vastavalt eeskirjadele nr 73 ja nr 31 (1). Tüübikinnitusnumbrite esimesed kaks kohta näitavad, et eeskiri nr 73 sisaldas vastava tüübikinnituse andmise kuupäeval 01-seeria muudatusi ja tüübikinnitus anti komplektsele sõidukile ning et eeskiri nr 31 sisaldas vastava tüübikinnituse andmise kuupäeval 02-seeria muudatusi. (1) Teine number on esitatud üksnes näitena.