Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta:

Euroopa Liidu noortestrateegia 2019-2027

(2018/C 456/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TUNNISTADES ELi noortepoliitika alast koostööd 2019. aastani. Koostoimes muude noori puudutavate poliitikavaldkondadega, nagu haridus, koolitus ja tööhõive, tehakse ELis alates 2002. aastast noortepoliitika valdkonnas sihipärast koostööd, mis tugineb aktiivse osalemise ja võimalustele võrdse juurdepääsu tagamise põhimõtetele (1). Koostöö tulemusena on tehtud muudatusi liikmesriikide poliitikas ja õigusaktides ning paranenud on noorteorganisatsioonide suutlikkus;

TULETADES MEELDE, et kuna käesoleva resolutsiooni eesmärk on luua ELi noortestrateegia, mis suudaks käsitleda kõikjal Euroopas noorte ees seisvaid väljakutseid, pakkuda neile ühiseid ja ühtseid ELi tasandi lahendusi ning täiendada liikmesriikide sellealaseid jõupingutusi ja algatusi, saab sellise eesmärgi paremini saavutada ELi tasandil kui liikmesriikide poolt eraldi. Seega võib nõukogu selle eesmärgi saavutamiseks vastu võtta algatusi kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev resolutsioon nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale;

TUNNISTAVAD, et

1. noortel on ühiskonnas eriline roll ja nad seisavad silmitsi eriliste väljakutsetega

Noored on varmad võtma kontrolli oma elu üle ning teistega suhtlema ja neid toetama. Kontrolli võtmisel kogevad nad mitmeid tüüpilisi üleminekuid oma isiklikus elus ja elukeskkonnas, hariduse omandamiselt tööellu, elades üksi, partneriga või alustades pereelu. Paljud on ebakindlad oma tuleviku suhtes, sest on teadmata, kuidas mõjutavad töökohtade loomist, oskusi või demokraatia toimimist globaliseerumine ja kliimamuutused, tehnoloogia areng, demograafilised ja sotsiaal-majanduslikud suundumused, populism, diskrimineerimine, sotsiaalne tõrjutus ja võltsuudised.

Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellistele noortele, kes on sattunud tõrjutuse ohtu võimalike diskrimineerimise allikate tõttu, milleks võib olla näiteks etniline päritolu, sugu, seksuaalne sättumus, puue, usutunnistus, uskumus või poliitiline arvamus.

Sotsiaal-majanduslik tõrjutus ja ühiskondlik tõrjutus käivad käsikäes (2). Ebasoodsas olukorras olevad noored on üldjuhul vähem aktiivsed kodanikud ja neil on väiksem usaldus institutsioonide vastu. Euroopa ei saa endale lubada noorte ande raiskamist, nende sotsiaalset tõrjumist või passiivsust. Lisaks sellele, et noored peavad saama ise oma elu kujundada, peavad nad ka kaasa aitama positiivsetele muutustele ühiskonnas. Selleks et noored saaksid ELi meetmetest täit kasu, peavad need toetama noorte püüdlusi, loovust ja annet ning vastama nende vajadustele. Noored omakorda annavad panuse ELi ambitsioonidesse – ELi noortearuande (3) kohaselt on see põlvkond varasematest parema haridusega ning eriti vilunud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning sotsiaalmeedia kasutamisel;

2. vaja on Euroopa Liidu noortestrateegiat 2019–2027

Tuginedes viimastel aastatel noortevaldkonnas tehtud koostöö kogemustele ja otsustele, (4) on Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 eesmärk lahendada praegused ja tulevased väljakutsed, millega seisavad silmitsi noored kogu Euroopas. ELi noortestrateegias esitatakse eesmärkide, põhimõtete, prioriteetide, põhivaldkondade ja meetmete raamistik noortepoliitika alase koostöö tegemiseks kõigi asjaomaste huvirühmade jaoks, võttes nõuetekohaselt arvesse nende vastavaid pädevusi ja subsidiaarsuse põhimõtet.

Asjaomased huvirühmad on muu hulgas ELi liikmesriigid, asjaomased Euroopa Liidu institutsioonid ja muud rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Euroopa Nõukogu, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, noorte osaluskogud, noorteorganisatsioonid, noortega töötavad organisatsioonid, noorsootöötajad, noorsoouurijad uurivad teadlased ja kodanikuühiskonna esindajad, samuti programmide „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpus ning nende jätkuprogrammide struktuurid.

Kõiki noori kaasates ja võimestades saab noortepoliitika aidata edukalt saavutada visiooni Euroopast, kus noored saavad ära kasutada võimalusi ja suhestuda Euroopa väärtustega;

3. Euroopa noorte eesmärgid annavad Euroopale visiooni

Struktureeritud dialoogi kuuenda tsükli „Noored Euroopas – mis edasi?“ raames kogusid otsuste tegijad, noored ja teadlased ühiselt kogu ELi hõlmava konsultatsiooni käigus kokku noorte jaoks olulised teemad ja jagasid need 11 valdkonda. Selle kõikjalt Euroopast pärit noori hõlmanud osalusprotsessi tulemusena töötati välja Euroopa noorte 11 eesmärki. Need kajastavad Euroopa noorte seisukohti ja esindavad struktureeritud dialoogis aktiivsete osalejate visiooni.

Kõnealused eesmärgid annavad tunnistust sellest, et paljud noored eurooplased soovivad osaleda noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö edasise suuna kindlaksmääramisel. ELi noortestrateegia peaks aitama kaasa selle noorte visiooni elluviimisele, võttes kasutusele ELi tasandi poliitikavahendeid ning riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi meetmeid kõigi huvirühmade poolt.

Osalejate eheda nägemusena on Euroopa noorte eesmärgid esitatud oma kogupikkuses 3. lisas, et olla subsidiaarsuse põhimõtet, riikide pädevust ja ühinemisvabadust austades inspiratsiooniks ning anda suuniseid ELile, selle liikmesriikidele ning nende asjaomastele huvirühmadele ja ametiasutustele;

TERVITAVAD

komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Noorte kaasamine ja ühendamine ning nende mõjuvõimu suurendamine – ELi uus noortestrateegia“ (5);

LEPIVAD SELLEST LÄHTUVALT KOKKU JÄRGMISES.

1. Üldised eesmärgid

ELi noortevaldkonna koostöös kasutatakse maksimaalselt kogu noortepoliitika potentsiaali. Koostööga edendatakse noorte osalust demokraatias kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 165. Samuti toetatakse koostööga sotsiaalset kaasatust ja kodanikuaktiivsust ning seatakse eesmärgiks tagada, et kõikidel noortel on ühiskonnas osalemiseks vajalikud vahendid.

Eelseisvatel aastatel on strateegia eesmärk:

— luua noortele võimalused ise oma elu kujundada, toetada nende isiklikku arengut ja kasvu iseseisvuse saavutamiseks, suurendada nende toimetulekuvõimet ning anda neile eluks vajalikud oskused, et tulla toime kiiresti muutuvas maailmas;

— innustada noori ja anda neile vajalikud vahendid, et nad saaksid olla aktiivsed kodanikud ning solidaarsuse ja positiivsete muutuste kehastajad, tuginedes ELi väärtustele ja Euroopa identiteedile;

— täiustada poliitilisi otsuseid seoses nende poolt noortele avaldatava mõjuga kõigis sektorites, eelkõige tööhõive, hariduse, tervise ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas;

— aidata kaotada noorte vaesus ja kõik diskrimineerimise vormid ning edendada noorte sotsiaalset kaasamist.

2. Juhtpõhimõtted

Euroopa noortepoliitika ja kõik Euroopa Liidu noortestrateegia 2019–2027 raames võetavad meetmed peaksid kindlalt tuginema rahvusvahelisele inimõiguste süsteemile. Kõigis noori käsitlevates poliitikameetmetes ja tegevustes tuleks järgida järgmisi põhimõtteid.

A. Võrdsus ja mittediskrimineerimine: võitlus diskrimineerimise kõikide vormide vastu ning soolise võrdõiguslikkuse edendamine, tunnistades, et noortel on oht sattuda erinevat laadi diskrimineerimise, sealhulgas vanusepõhise diskrimineerimise ohvriks, ning järgides põhimõtteid, mida on muu hulgas tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 21 ja 23.

B. Kaasatus: tunnistades, et noored ei ole homogeenne rühm ja seega on neil erinevad vajadused, taust, elutingimused ja huvid, tuleks ELi noortestrateegiaga edendada tegevusi ja poliitikameetmeid, mis hõlmavad kõiki noori, eelkõige vähemate võimalustega noori ja/või neid, kelle hääl võib jääda märkamata.

C. Osalemine: tunnistades, et kõik noored on ühiskonna jaoks ressurss, peaks kõigi noori puudutavate poliitikameetmete ja tegevustega toetama noorte õigust osaleda neid mõjutava poliitika väljatöötamises, rakendamises ja järelmeetmete võtmises, viies seda ellu noorte ja noorteorganisatsioonide sisulise osalemise kaudu. Selles kontekstis tuleks poliitika kujundamisel arvesse võtta muutusi, mis on seotud digitaalse kommunikatsiooniga ja mõjutavad demokraatlikku kodanikuosalust.

D. Ülemaailmne, Euroopa, riiklik, piirkondlik ja kohalik mõõde: noortele avalduva kestliku mõju tagamiseks on oluline, et ELi noortepoliitika rakendamisel võetakse arvesse seoseid piirkondliku ja kohaliku tasandiga ning et tegevustega toetatakse noortepoliitikat rohujuuretasandil. Samas tuleks noorte arvamust arvesse võtta alati, kui käsitletakse ülemaailmseid küsimusi.

E. Paralleelne lähenemisviis: noorte elu parandamisele suunatud poliitikameetmete puhul ei saa kunagi piirduda vaid noortevaldkonnaga. Sellest tulenevalt on endiselt asendamatu eelmise, ajavahemikku 2010–2018 hõlmava koostööraamistiku puhul kokku lepitud paralleelne lähenemisviis, kuna sellega püütakse lahendada noortevaldkonna küsimusi ühelt poolt algatuste süvalaiendamisega erinevatesse poliitikavaldkondadesse ja teiselt pool konkreetsete algatuste kaudu noortesektoris;

LEPIVAD LISAKS SELLELE KOKKU järgmises.

1. Valdkondadesisene ja -vaheline töö tõhusa, sihipärase ja ühise rakendamise vallas

Noorte elu kujundab poliitika, mis tugineb mitmesugustele poliitikavaldkondadele ja eri rakendustasanditele. Seega saab vaid noorteküsimuste prioriteetse süvalaiendamisega erinevatesse poliitikavaldkondadesse tagada, et noorte konkreetseid vajadusi või neile avalduvat mõju võetakse arvesse kavandatavates poliitikameetmetes või programmides. Eeskuju näitamiseks tuleks ELi tasandil põhialusena edasi arendada valdkondadevahelist lähenemisviisi. Peale selle saab noorteküsimuste süvalaiendamine olla tulemuslik ainult siis, kui sellega tagatakse noortele ka võimalus kaasa rääkida kõigis neid mõjutada võivates poliitikavaldkondades.

Valdkondadevahelist koostööd tuleks tugevdada kõigil otsustustasanditel, püüdes saavutada koostoimet, meetmete vastastikust täiendavust ja noorte suuremat kaasamist.

2. Tegelemine noortesektori põhivaldkondadega, milleks on kaasamine, ühendamine ja võimestamine

a) Kaasamine

Noortele osalemisvõimaluste pakkumine nende igapäevaelus, aga ka demokraatias on toimiva demokraatia ja laiemalt kogu ühiskonna jaoks väga oluline. Eriti oluline on keskenduda noorte osalemisele, kuna kõigil täna vastu võetud otsustel on kõige pikem mõju noorte praegusele põlvkonnale. Lisaks on noorte vanuserühm poliitilistes organites vähem esindatud ning noortel on teiste vanuserühmadega võrreldes vähem võimalusi mõjutada otsuste tegemise protsesse ja nendes osaleda. ELi noortestrateegia eesmärk on noorte kodanikuaktiivsus ja mõtestatud osalemine majandus-, ühiskonna-, kultuuri- ja poliitikaelus.

Seetõttu peab noorte kaasamine olema ELi tulevase noortepoliitikaalase koostöö üks nurgakivi. See tähendab ka, et noortel peab olema sõnaõigus neid puudutavate poliitikameetmete, näiteks ELi noortestrateegia ja riiklike noortestrateegiate väljatöötamisel, rakendamisel ja hindamisel. Võimalikult suure kaasamise tagamiseks ning olemasolevate ja tulevaste väljakutsetega kohanemiseks on äärmiselt oluline uurida uusi ja alternatiivseid osalemisvorme;

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES oma vastavate pädevusvaldkondade piires:

— innustama ja edendama kõigi noorte kaasavat demokraatlikku osalemist ühiskonnas ja demokraatlikes protsessides;

— kaasama aktiivselt noori, noorteorganisatsioone ja teisi noorsootöö korraldajaid noorte elu kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil mõjutavate poliitikameetmete väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse;

— toetama noorte esindatuse juurutamist ja arendamist kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, tunnistades noorte õigust osaleda ja organiseeruda, noorte esindusstruktuuride tunnustamist ning noorte kaasamist kohalike, piirkondlike, riiklike ja Euroopa tasandi ametiasutuste töösse;

— toetama ja edastama ELi noortedialoogi, (6) et kaasata noorte mitmesugused hääled otsuste tegemise protsessidesse kõigil tasanditel ning edendada kodanikupädevuste arendamist kodanikuhariduse ja -õppe strateegiate kaudu;

— toetama ja arendama võimalusi osalemise õppimiseks, suurendades huvi osalusmeetmete vastu ning aidates noortel osalemiseks valmistuda;

— uurima ja edendama demokraatias osalemise innovaatiliste ja alternatiivsete vormide, nt demokraatia digitaalsete vahendite kasutamist ning hõlbustama neile juurdepääsu, et toetada noorte osalemist demokraatias ja neid kaasata, pidades seejuures silmas, et mõnel noorel ei ole juurdepääsu internetile ja digitehnoloogiale või oskusi nende kasutamiseks.

b) Ühendamine

Euroopa noored on üha enam ühendatud. Ühendused, suhted ja kogemuste vahetamine on solidaarsuse ja Euroopa Liidu tulevase arengu jaoks määrava tähtsusega. Sellist ühendust saab kõige paremini soodustada liikuvuse eri vormide kaudu.

Seetõttu peavad noortele kogemuste vahetamiseks, koostööks, kultuuriliseks ja ühiskondlikuks tegevuseks pakutavad võimalused olema kõigile noortele kättesaadavad. See võimaldab neil arendada ja tugevdada isiklikke, sotsiaalseid ja kodanikupädevusi, arendada kriitilist mõtlemist ja loovust, suurendada tööalast konkurentsivõimet ja saada aktiivseteks Euroopa kodanikeks. Noorte vahetusprogrammid ja projektid programmide „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpus ning nende jätkuprogrammide raames on kultuuridevahelise õppimise ja võimestamise allikad, eeskätt vähemate võimalustega noorte jaoks.

Nende noortele pakutavate võimaluste aluseks peaks olema ELi noortevaldkonna koostöö. See peaks saama kasu sellistest ELi programmidest nagu „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpus ning nende jätkuprogrammid, et parandada teadmisi noorte ja nende püüdluste kohta ning tugevdada poliitilist koostööd ja kogukondade ülesehitamist.

ELi noortestrateegia peaks vastavalt vajadusele ja asjaomaste ELi rahastamisprogrammide kaudu antava ELi abiga soodustama ka ELi ja kandidaatriikide, idapartnerluse riikide ja Lääne-Balkani piirkonna partnerriikide (7) ning ELiga assotsieerimis- või koostöölepingud sõlminud kolmandate riikide noorte ühenduvust;

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES OMA VASTAVATE PÄDEVUSVALDKONDADE PIIRES:

— võimaldama kõigile noortele ja noorsootöötajatele juurdepääsu piiriülese liikuvuse võimalustele, sealhulgas vabatahtlikule tegevusele kodanikuühiskonna sektoris, kõrvaldades takistused ja rakendades tugimeetmeid, pöörates erilist tähelepanu vähemate võimalustega noortele;

— soodustama noorte osalemist solidaarsustegevuses, edendades toetuskavasid, ning püüdma saavutada vastastikust täiendavust ja sünergiat ELi rahastamisvahendite ning riiklike, piirkondlike ja kohalike kavade vahel;

— kaasama noori ja noorteorganisatsioone aktiivselt asjaomaste ELi rahastamisprogrammide kavandamisse, rakendamisse ja hindamisse;

— jagama parimaid tavasid ning jätkama tööd mitteformaalse ja informaalse õppimise, sealhulgas solidaarsustegevuse ja vabatahtliku tegevuse kaudu omandatud oskuste ja pädevuste valideerimise ja tunnustamise tõhusate süsteemidega, rakendades jätkuvalt nõukogu 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta.

c) Võimestamine

Noorte võimestamine tähendab nende innustamist võtma ise vastutus oma elu eest. Selleks on vaja vajalikke ressursse, vahendeid ja keskkonda, mis on valmis noorte häälele piisavalt tähelepanu pöörama. Noored seisavad tänapäeval kõikjal Euroopas silmitsi mitmesuguste väljakutsetega, näiteks raskustega oma sotsiaalsete õiguste kasutamisel, sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimisega ning võltsuudistest ja propagandast tulenevate ohtudega.

Nende väljakutsetega tegelemiseks ja seega noorte tõeliseks võimestamiseks on vaja teha koostööd selliste poliitikameetmete väljatöötamisel, millega käsitletakse noorte konkreetset olukorda ja parandatakse seeläbi noorte elu ELis.

Seoses sellega saab noorsootöö oma kõikides vormides võimestamist hoogustada: noorsootöö pakub noortele ainulaadseid hüvesid üleminekul täiskasvanuikka, (8) luues neile turvalise keskkonna enesekindluse saavutamiseks ja mitteformaalseks õppimiseks. Noorsootöö raames omandavad noored sellised isiklikud, töö- ja ettevõtlusalased võtmepädevused ja oskused nagu meeskonnatöö, juhtimine, kultuuridevahelised pädevused, projektijuhtimine, probleemide lahendamine ja kriitiline mõtlemine. Mõnel juhul annab noorsootöö juurdepääsu haridus-, koolitus- või töövõimalustele ja aitab seeläbi vältida tõrjutust.

Nende hüvede kasutamiseks on vaja ulatuslikumalt tunnustada noorsootöö raames läbitud mitteformaalset ja informaalset õpet, mis on eriti kasulik madala kvalifikatsiooniga noortele, aidates parandada nende tööalast konkurentsivõimet. Tunnustamist saab parandada, kui kasutada süstemaatilisemalt kvaliteedivahendeid;

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES OMA VASTAVATE PÄDEVUSVALDKONDADE PIIRES:

— arendama ja rakendama Euroopa noorsootöö tegevuskava, et parandada noorsootöö kvaliteeti, innovatsiooni ja tunnustamist. Kogu potentsiaali ärakasutamiseks tuleb integreerida noorte esinduste, noorteorganisatsioonide, noorsootöötajate ja teadlaste eksperditeadmised. Selles valdkonnas tuleks soodustada täiendavat sünergiat Euroopa Nõukogu tööga;

— toetama kvaliteetse noorsootöö arendamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil, sealhulgas kõnealuse valdkonna poliitika kujundamist, noorsootöötajate koolitamist, õigusraamistike loomist ning piisavate ressursside eraldamist;

— toetama noorsootöö tegevusi igal tasandil, sealhulgas rohujuure tasandil, ning tunnustama noorteorganisatsioone kui pädevuste arendamise ja sotsiaalse kaasamise pakkujaid noorsootöö ja mitteformaalse hariduse tegevuste kaudu, austades samas selle valdkonna riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi tegevusi;

— võimaluse korral looma ja edasi arendama hõlpsalt juurdepääsetavaid noorte kontaktpunkte, mis osutavaid väga mitmesuguseid teenuseid ja/või annavad teavet, sealhulgas pakuvad finantsnõustamist ning suunamist ja tuge sellistes valdkondades nagu karjäär, tervis ja suhted ning haridus-, kultuuri- ja töövõimalused;

KUTSUVAD SELLEST LÄHTUVALT LIIKMESRIIKE JA EUROOPA KOMISJONI ÜLES OMA VASTAVATE PÄDEVUSVALDKONDADE PIIRES:

3. tegema koostööd vahendite ja hea juhtimistava alusel

Selleks et ELi noortestrateegiat kogu ELis ja liikmesriikides tõhusalt rakendada, on vaja konkreetseid vahendeid. ELi noortestrateegia eesmärkide saavutamiseks kasutatakse asjaoludest lähtuvalt kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja ülemaailmsel tasandil järgmisi meetmeid.

a) Tõenduspõhine noortepoliitika kujundamine ja teadmiste kogumine: ELi noortepoliitika peaks olema tõenduspõhine ning tuginema noorte tegelikele vajadustele ja olukordadele. Selleks on vaja jätkuvaid teadusuuringuid, teadmiste arendamist ning noortele ja noorteorganisatsioonidele suunatud teavitustegevust. Koondamata andmete kogumine noorte kohta on eriti oluline selleks, et paremini mõista erinevate noorterühmade, eelkõige vähemate võimalustega noorte vajadusi. Tõenduspõhist poliitikat tuleks ellu viia Youth Wiki ja noorte teadusvõrgustike toetusel ning koostöö kaudu selliste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Euroopa Nõukogu, OECD ja muud organid, sealhulgas noorteorganisatsioonid.

b) Vastastikune õppimine ja heade tavade levitamine: vastastikune õppimine liikmesriikide, Euroopa Komisjoni ja asjaomaste huvirühmade vahel peaks olema vahend noortepoliitika edendamiseks nii põhivaldkondades kui ka valdkondadeüleselt. Eksperdirühmad jätkavad poliitiliste suuniste ja praktiliste vahendite koostamist ja heade tavade jagamist; see strateegia pakub uusi võimalusi vastastikuseks õppimiseks, hõlmates näiteks vastastikuseid eksperdihinnanguid ja kogemusnõustamist, kõrgetasemelisi foorumeid, analüüse ja uuringuid, lähtudes kogu ELi noortestrateegia prioriteetidest ja iga kolme aasta tagant koostatavatest töökavadest. Strateegia puhul järgitakse süstemaatilisemat lähenemisviisi noortele suunatud kvaliteetse teabe ning teavitus- ja levitustegevuse suhtes, toetudes olemasolevatele võrgustikele.

c) Kaasav juhtimine: noorte tunnustamiseks oma elu asjatundjatena on oluline tagada, et noored ja neid esindavad organisatsioonid oleksid kaasatud ELi noortestrateegia rakendamise eri etappidesse. Osalemine suurendab noorte ja nende mureküsimuste nähtavust, aga ka noortepoliitika otsusetegijate nähtavust noorte silmis. Samuti on osalemise eesmärk suurendada noortepoliitika legitiimsust ja tunnustamist. Selleks et luua alus korrapärasele kodanikudialoogile, anda huvirühmadele suurem roll strateegia rakendamise koordineerimisel ning pakkuda võimalusi tegevusi ja tulemusi käsitleva teabe vahetamiseks, on ELi noortestrateegia platvormi eesmärk hõlbustada kaasavat juhtimist ja strateegia rakendamise koordineerimist. Komisjonil palutakse korraldada temaatilisi kohtumisi, et tuua asjaoludest lähtuvalt kokku ELi institutsioonide, liikmesriikide, programmide „Erasmus+“ ja Euroopa solidaarsuskorpus riiklike büroode, noorteorganisatsioonide ja muude asjaomaste huvirühmade, samuti kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad.

d) ELi programmide ja vahendite mobiliseerimine: strateegia raames edendatakse selliste ELi programmide ja vahendite nagu programm „Erasmus+“, Euroopa solidaarsuskorpus, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, „Horisont 2020“ (sh Marie Skłodowska-Curie meetmed), „Loov Euroopa“ ning nende õigusjärglaste tõhusat kasutamist. Liikmesriike kutsutakse üles uurima ELi, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi rahastamisallikate vahelist sünergiat.

e) ELi rahastamise seire: Noortele suunatud ELi tegevuse läbipaistvus peaks hõlmama ELi noortevaldkonna kulutuste jälgimist, kasutades, kui see on asjakohane olemasolevaid mehhanisme.

f) ELi noortestrateegia tutvustamine: pidades silmas noortepoliitika kujundamisse kaasatud erinevaid huvirühmi, on oluline edastada ELi noortestrateegia eesmärk ja sisu terviklikus vormis ja noortesõbralikus keeles. ELi noortestrateegia koos Euroopa noorte eesmärkidega võib anda suuniseid inimestele, kes on tihedalt seotud noortepoliitika kujundamisega, samuti väljaspool seda valdkonda tegutsevatele osalejatele, luues uue ja positiivse narratiivi ELi noortepoliitika ja noorsootöö kohta Euroopas.

g) Tulevaste riiklike meetmete kavandamise kavad: (9) tulevaste riiklike meetmete kavandamise kavade eesmärk on võimaldada liikmesriikidel vabatahtlikkuse alusel jagada kooskõlas ELi noortestrateegiaga seatud prioriteete. Eesmärk on suurendada läbipaistvust noortepoliitika rakendamisel piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil. See peaks aitama leida sobivaid partnereid vastastikuseks õppimiseks, vastates liikmesriikide individuaalsetele vajadustele. Täiendava halduskoormuse vältimiseks peaksid kõnealused riiklikud kavad tuginema olemasolevatele riiklikele noortepoliitika raamistikele/riiklikele noortestrateegiatele.

h) ELi noortedialoog: (10) noorte ja noorteorganisatsioonidega peetava struktureeritud dialoogi tulemustele tuginedes luuakse uus ELi noortedialoog, millel on vajalikud vahendid, et kaasata otsustusprotsessidesse ja ELi noortestrateegia rakendamisse rohkem otsusetegijaid ja noori, eelkõige neid, kelle hääl ei ole kuuldav ja/või kellel on vähem võimalusi, edendades nende kaasatust ja poliitilist osalemist ELis ja laiemalt kogu ühiskonnas. Lisaks tuleks hõlbustada korrapärasemat teabevahetust ELi noortedialoogi riiklike töörühmade ja Euroopa Komisjoni vahel.

i) ELi noortekoordinaator: nõukogu peab tervitatavaks kavatsust luua Euroopa Komisjonis ELi noortekoordinaatori ametikoht, et edendada valdkondadevahelist koostööd ning teadmiste arendamist ja noortevaldkonda käsitlevate küsimuste vahetamist Euroopa Komisjoni talitustes. ELi noortekoordinaator peaks töötama käsikäes erinevate huvirühmadega, et tagada noorte ühtne teavitamine.

j) Noorte teavitamine ja toetus: pakkudes noortele kvaliteetseid noorteinfo teenuseid ja platvorme kõigil tasanditel, nagu Euroopa Noorteportaal ning üleeuroopalised organisatsioonid, saab edendada noorte võrdset ligipääsu kvaliteetsele infole nende õiguste, võimaluste, noortele suunatud teenuste ja EL programmide kohta;

k) ELi noorte töökavad: ELi noortestrateegia puhul järgitakse kolmeaastaseid tööperioode, mis hõlmavad kahte eesistujariikide kolmikut. Konkreetsete tööperioodide prioriteedid ja meetmed esitatakse ELi noorte töökavades. Nõukogu koostab need ELi töökavad koos komisjoniga, alustades töökavast aastateks 2019–2021 (11). Need kavad peaksid lähtuma käesoleva strateegia juhtpõhimõtetest ja prioriteetidest, käsitledes noortega seotud küsimusi teistes nõukogu koosseisudes ja asjaomaste poliitikavaldkondade ettevalmistavates organites.

l) Seire, aruandlus, hindamine: Poliitika koordineerimise edenemise läbivaatamiseks ja hõlbustamiseks tuleks sisse seada tehtud edusammude korrapärane seire. Head tavad ja nende ülekantavuse tingimused tuleks kindlaks määrata selleks, et hõlbustada vastastikust õppimist liikmesriikide vahel. Komisjon annab ELi noortestrateegia rakendamise kohta aru iga kolme aasta järel, tuginedes muu hulgas liikmesriikide esitatud teabele ja Youth Wikile. Youth Wiki annab jätkuvalt teavet riiklike noortepoliitikate arendamise kohta. ELi tasandil kaasatakse noorteorganisatsioonid ja muud asjaomased huvirühmad tihedalt seireprotsessi ELi strateegia platvormi kaudu. Selleks et jälgida noorte üldist olukorda liikmesriikides, võib kasutada ELi noori puudutavate näitajate tulemustabelit. Liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil palutakse näitajate tulemustabel esimese aasta jooksul pärast ELi noortestrateegia vastuvõtmist läbi vaadata. Parimate tavade võrdlemiseks ning strateegia rakendamise seireks võib määrata kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid näitajaid ning sihttasemeid, mis on kohandatud liikmesriikide ja asjaomaste sektorite vajadustele. Alates 2019. aastast tuleks koostada ülevaade ELi rahastatud teadusprojektide kohta, et saada asjakohaseid andmeid noortepoliitika valdkonna jaoks.

m) Vahehindamine: nõukogu viib läbi ELi noortestrateegia vahehindamise, tuginedes komisjoni poolt 31. detsembriks 2023 esitatud hindamisaruandele. Ta vaatab käesoleva resolutsiooni läbi vastavalt vajadusele 2024. aastal, et kohandada seda võimalike uute arengusuundade ja vajadustega.

(1) Nõukogu resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta

Nõukogu ja valitsuse esindajate resolutsioon noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö raamistiku kohta (27. juuni 2002).

(2) Eurofound – NEET-noori käsitlev osa: https://www.eurofound.europa.eu/topic/NEETs

(3) Dok 9264/18 ADD 2 – SWD(2018) 169 final, osad 1 kuni 7.

(4) Komisjoni teatis „Investeerimine Euroopa noortesse“, COM(2016) 940 final, nõukogu järeldused Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö strateegiliste väljavaadete kohta pärast 2018. aastat, mai 2017.

(5) Dok 9264/18 + ADD 1 kuni 8 – COM(2018) 269 final.

(6) Üksikasjalikum teave ELi noortedialoogi kohta on esitatud 1. lisas.

(7) https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/policy/eu-and-western-balkans_en

(8) Eksperdirühm, mis tegeleb noorsootöö ning mitteformaalse ja informaalse õppimise panusega noorte ees seisvatele väljakutsetele vastamisel, eriti üleminekul hariduse omandamiselt tööellu. http://ec.europa.eu/assets/eac/youth/library/reports/contribution-youth-work-summary_en.pdf

(9) Üksikasjalikum teave tulevaste riiklike meetmete kavandamise kavade kohta on esitatud 2. lisas.

(10) Üksikasjalikum teave ELi noortedialoogi kohta on esitatud 1. lisas.

(11) Üksikasjalikum teave ELi noorte töökava 2019–2021 kohta on esitatud 4. lisas.