ET Euroopa Liidu Teataja L 138/1

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 51 – ühtsed sätted, mis käsitlevad vähemalt neljarattaliste mootorsõidukite tüübikinnitust mürataseme alusel [2018/798]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

03-seeria muudatuste 2. täiendus – jõustumiskuupäev: 10. veebruar 2018

SISUKORD

EESKIRI

1. Kohaldamisala

2. Mõisted

3. Tüübikinnituse taotlemine

4. Märgistus

5. Tüübikinnitus

6. Tehniline kirjeldus

7. Tüübikinnituse muutmine ja laiendamine

8. Tootmise nõuetele vastavus

9. Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral

10. Tootmise lõpetamine

11. Üleminekusätted

12. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid

Lisad

1 Teatis

1. liide. Addendum teatise vormile nr …

2. liide. Tehnilise teabe dokument

2 Tüübikinnitusmärgi kujundus

3 Mootorsõidukite tekitatava müra mõõtmise meetodid ja vahendid

Liide

4 Müra neelavaid kiudmaterjale sisaldavad summutisüsteemid

Liide

5 Suruõhumüra

Liide

6 Tootmise nõuetele vastavuse kontrollimine

7 Mürataset käsitlevatele lisasätetele vastavuse hindamise mõõtmismeetod

Liide 1. Kinnitus mürataset käsitlevatele lisasätetele vastavuse kohta

Liide 2

1. KOHALDAMISALA

Käesolev eeskiri sisaldab mootorsõidukite tekitatavat müra käsitlevaid sätteid ning seda kohaldatakse M- ja N-kategooria sõidukite suhtes (1).

Käesoleva eeskirja tehnilise kirjelduse otstarve on taastekitada sõidukite poolt tavalises linnaliikluses tekitatav müratase.

2. MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid.

2.1. „Sõiduki tüübikinnitus“ – sõidukitüübi tüübikinnitus seoses müraga.

2.2. „Sõidukitüüp“ – mootorsõidukite kategooria, millesse kuuluvad sõidukid ei erine järgmiste oluliste tunnuste poolest:

2.2.1. 3. lisa punkti 3.1.2.1 kohaselt katsetatud sõidukid: 2.2.1.1. mootoriruumi kuju või materjalid ja helikindlus; 2.2.1.2. mootori tüüp (otto- või diiselmootor, kahe- või neljataktiline, kolb- või rootormootor), silindrite arv ja maht, karburaatorite või sissepritsesüsteemide arv ja tüüp, klappide paigutus või elektrimootori tüüp; 2.2.1.3. suurim kasulik võimsus ja sellele vastav(ad) mootori nimipöörlemissagedus(ed); kui suurim kasulik nimivõimsus ja vastav mootori nimipöörlemissagedus erinevad ainult mootori erineva kaardistuse tõttu, võib neid sõidukeid käsitada sama tüüpi sõidukitena; 2.2.1.4. summutisüsteem;

2.2.2. 3. lisa punkti 3.1.2.2 kohaselt katsetatud sõidukid: 2.2.2.1. mootoriruumi kuju või materjalid ja helikindlus; 2.2.2.2. mootori tüüp (otto- või diiselmootor, kahe- või neljataktiline, kolb- või rootormootor), silindrite arv ja maht, sissepritsesüsteemi tüüp, klappide paigutus, mootori nimipöörlemissagedus (S) või elektrimootori tüüp; 2.2.2.3. sõidukeid, millel on sama tüüpi mootor ja/või erinev ülekandearv, võib käsitada sama tüüpi sõidukitena.

2.3. Kui punktis 2.2.2 nimetatud erinevuste tõttu on 3. lisa punktis 3.1.2.2 ette nähtud erinevad sihttingimused, loetakse need erinevused tüübimuutuseks.

2.4. „Töökorras sõiduki mass (m ro )“ –

a) mootorsõiduki puhul: tootja tehnilisele kirjeldusele vastava standardvarustusega sõiduki mass, sealhulgas juhi mass ning kütuse ja vedelike mass, kusjuures kütusemahuti(d) peab/peavad olema täidetud vähemalt 90 % ulatuses selle/nende mahutavusest, ning kere, kabiini, haakeseadme, varuratta (varurataste) ja tööriistade mass, kui need elemendid on paigaldatud;

b) haagise puhul: tootja tehnilisele kirjeldusele vastava standardvarustusega sõiduki mass, sealhulgas kütuse ja vedelike mass, ning kere, täiendava(te) haakeseadme(te), varuratta/varurataste ja tööriistade mass, kui need elemendid on paigaldatud.

2.5. „Suurim lubatud kandevõime“ (M) – sõiduki suurim lubatud mass, mis põhineb sõiduki konstruktsioonil ja tööomadustel; haagise või poolhaagise suurim tehniliselt lubatud kandevõime sisaldab vedukile ülekantavat staatilist massi, kui haagis on sõidukiga ühendatud.

2.6. „Sõiduki pikkus“ – mõõde, mis on saadud vastavalt ISO standardi 612-1978 tingimusele nr 6.1. Lisaks nimetatud standardi sätetele ei võeta sõiduki pikkuse mõõtmisel arvesse järgmisi seadmeid:

a) klaasipuhastid ja klaasipesurid;

b) eesmised või tagumised numbrimärgid;

c) tollitõkendid ja nende kaitsmed;

d) tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed;

e) valgustusseadmed;

f) tahavaatepeeglid;

g) tagurdamise jälgimisseadmed;

h) õhuvõtturi torustik;

i) vahetatavate osade kinnitusvasted;

j) sisenemisastmed;

k) puhvrid;

l) töökorras tõsteplatvormid, kaldteed ja muud sarnased seadmed, mis ei ületa 200 mm ega suurenda sõiduki kandevõimet;

m) mootorsõidukite haakeseadmed.

2.7 „Sõiduki laius“ – mõõde, mis on saadud vastavalt ISO standardi 612-1978 tingimusele nr 6.2. Lisaks nimetatud standardi sätetele ei võeta sõiduki laiuse mõõtmisel arvesse järgmisi seadmeid:

a) tollitõkendid ja nende kaitsmed;

b) tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed;

c) rehvide purunemise kontrollseadmed;

d) porikaitsesüsteemi väljaulatuvad painduvad osad;

e) valgustusseadmed.

2.8. „Suurim kasulik nimivõimsus“ (P n ) – UNECE eeskirja nr 85 meetodi kohaselt mõõdetav mootorivõimsus kilovattides.

2.8.1. „Mootori koguvõimsus“– olemasolevate jõuallikate võimsuste summa.

2.9. „Mootori nimipöörlemissagedus“ (S) – mootori deklareeritud pöörlemissagedus min– 1 (pööret minutis), mille juures mootor saavutab suurima kasuliku nimivõimsuse vastavalt eeskirjale nr 85, või mootori suurim pöörlemissagedus, kui suurim kasulik nimivõimsus saavutatakse mitmel pöörlemissagedusel.

2.10. „Võimsuse ja massi suhe (PMR)“ – ühikuta numbriline suurus (vt 3. lisa punkt 3.1.2.1.1), mida kasutatakse kiirenduse arvutamiseks.

2.11. „Võrdluspunkt“ – üks alljärgnevatest punktidest:

2.11.1. M1- ja N1-kategooria ning selliste M2-kategooria sõidukite puhul, mille suurim lubatud kandevõime on ≤ 3 500 kg: a) eesmootoriga sõidukitel sõiduki esipind; b) keskmootoriga sõidukitel sõiduki keskosa; c) tagamootoriga sõidukitel sõiduki tagapind.

2.11.2. M2-kategooria sõidukite puhul suurima lubatud kandevõimega > 3 500 kg ning M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul: a) eesmootoriga sõidukitel sõiduki esipind; b) kõigi muude sõidukite puhul mootori serv, mis on kõige lähemal sõiduki esiosale.

2.12. „Mootor“ – ilma eemaldatavate tarvikuteta jõuallikas.

Jõuallikas tähendab selles kontekstis igasugust liikumapaneva jõu allikat, näiteks elektrilist või hüdraulilist jõuallikat eraldi või koos muude jõuallikatega.

2.13. „Sihtkiirendus“ – kiirendus linnaliikluses, osalise gaasi vajutamisega; see saadakse statistilistest uuringutest.

2.14. „Võrdluskiirendus“ – nõutav kiirendus kiirenduskatse ajal katserajal.

2.15. „Ülekandearvu kaalutegur k“ – ühikuta numbriline suurus, mida kasutatakse selleks, et ühendada kiirenduskatsel ja püsikiiruskatsel saadud kahe ülekandearvu katsetulemused.

2.16. „Osaline võimsustegur k p “ – ühikuta numbriline suurus, mida kasutatakse sõidukite kiirenduskatse ja püsikiiruskatse tulemuste kaalutud kombineerimiseks.

2.17. „Eelkiirendus“ – kiirenduse juhtseadise kasutamine enne joont AA′, et saavutada joonte AA′ ja BB′ vahel stabiilne kiirendus, nagu on kirjeldatud 3 lisa liite joonisel 1.

2.18. Käik (2)

2.18.1. „Ülekandearvud“

2.18.1.1. „Käigukasti ülekandearv“– mootori ja käigukasti väljundvõlli pöörete arvu suhe.

2.18.1.2. „Peaülekande ülekandearv“– käigukasti väljundvõlli ja veoratta pöörete arvu suhe.

2.18.1.3. „Summaarne ülekandearv“– sõiduki kiiruse ja mootori pöörlemissageduse suhe sõiduki liikumisel mööda katserada.

2.18.1.4. „Ülekandearv“– kasutatuna seoses 3. lisa punkti 3.1.2.1 ja 7. lisa kohaselt katsetatud sõidukitega tähendab see summaarset ülekandearvu vastavalt punktile 2.18.1.3.

2.18.2. „Fikseeritud ülekandearv“ – selline jõuülekande juhtimine, kus ülekandearv ei saa katse ajal muutuda.

2.18.3. „Käik“ – käesoleva eeskirja kontekstis fikseeritud ülekandearv, mille saab valida juht või välisseade.

2.18.4. 3. lisa punkti 3.1.2.1 ja 7. lisa kohaselt katsetatud sõidukitel tähistavad „käik i “ ja „käik i + 1 “ kaht järjestikust käiku, kus käik i annab kas 3. lisa punkti 3.1.2.1.4.1 alapunkti a kohase kiirenduse lubatud hälbega 5 % või võrdluskiirendusest suurema kiirenduse ning käik i + 1 annab võrdluskiirendusest väiksema kiirenduse vastavalt 3. lisa punkti 3.1.2.1.4.1 alapunktile b või c.

2.19. „Summutisüsteem“ – mootori ning selle sisse- ja väljalaskesüsteemi tekitatud müra vähendamiseks vajalike komponentide tervikkomplekt (väljalaskekollektor(id), katalüsaator(id) ja heitgaaside järeltöötlusseade või -seadmed ei ole summutisüsteemi komponendid, vaid kuuluvad mootori juurde).

2.20. „Summutisüsteemi või selle komponentide konstruktsioonitüüp“ – summutisüsteemid või nende komponendid, mille alljärgnevad näitajad on kõik samad:

a) heitgaaside vool läbi absorbeeriva kiudmaterjali sellise materjaliga kokkupuutumise ajal;

b) kiudude liik;

c) sideaine tehniline kirjeldus (vajaduse korral);

d) kiu keskmised mõõtmed;

e) puistematerjali minimaalne puistetihedus, kg/m3;

f) maksimaalne kokkupuutepind gaasivoolu ja absorbeeriva materjali vahel.

2.21. „Eri tüüpi summutisüsteemid“ – summutisüsteemid, mis erinevad üksteisest märkimisväärselt vähemalt ühe alljärgneva näitaja poolest:

a) komponentide kaubanimed või kaubamärgid;

b) komponentide koostismaterjalide, v.a kattekihi omadused;

c) komponentide kuju või suurus;

d) vähemalt ühe komponendi tööpõhimõte;

e) komponentide kooste;

f) summutisüsteemide või komponentide arv.

2.22. „Varusummutisüsteem“ – sõidukil kasutamiseks ette nähtud summutisüsteemi või selle komponentide mis tahes osa, välja arvatud sellise tüübi osa, mis oli sõidukile paigaldatud ajal, mil sõiduk esitati käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saamiseks.

2.23. „R-punkt“ – R-punkt vastavalt sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 1. lisa punkti 2.4 määratlusele.

2.24. Tähiste tabel

Tähis Ühik Lisa Punkt Selgitus mro kg 3. lisa 2.2.1 töökorras sõiduki mass; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse täpsusega kuni 10 kg mt kg 3. lisa 2.2.1 sõiduki katsemass; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse täpsusega kuni 10 kg mtarget kg 3. lisa 2.2.1 sõiduki sihtmass mxload kg 3. lisa 2.2.1 lisakoormus mfa load unladen kg 3. lisa 2.2.1 koormamata sõiduki esitelje koormus mra load unladen kg 3. lisa 2.2.1 koormamata sõiduki tagatelje koormus munladen kg 3. lisa 2.2.1 koormamata sõiduki mass mac ra max kg 3. lisa 2.2.1 tagatelje suurim lubatud kandevõime, mis on tootja poolt ette nähtud md kg 3. lisa 2.2.1 juhi mass mchassis M2M3 kg 3. lisa 2.2.1 mittekomplektse sõiduki mass (M2 või M3) mxload M2M3 kg 3. lisa 2.2.1 lisakoormus, mis lisatakse mittekomplektsele M2- või M3-kategooria sõidukile, et saavutada tootja nõutav töökorras sõiduki mass mfa load laden kg 3. lisa 2.2.7.2 koormatud sõiduki esitelje koormus mra load laden kg 3. lisa 2.2.7.2 koormatud sõiduki tagatelje koormus AA′ — 3. lisa 3.1.1 sõiduki sõidusuunaga risti olev joon, mis näitab selle ala algust, kus katse käigus mõõdetakse mürarõhutaset BB′ — 3. lisa 3.1.1 sõiduki sõidusuunaga risti olev joon, mis näitab selle ala lõppu, kus katse käigus mõõdetakse mürarõhutaset CC′ — 3. lisa 3.1.1 sõiduki trajektoor mööda standardile ISO 10844 vastavat katsepinda PP′ — 3. lisa 3.1.1 sõiduki sõidusuunaga risti olev joon, mis näitab mikrofonide asukohta vtest km/h 3. lisa 3.1.2.1 sõiduki katsekiirus PMR — 3. lisa 3.1.2.1.1 võimsuse ja massi suhte indeks arvutustes kasutamiseks; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Pn kW 3. lisa 3.1.2.1.1 mootori kasulik nimivõimsus l m 3. lisa 3.1.2.1.2 võrdluspikkus; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse 0,01 m (1 cm) täpsusega lveh m 3. lisa 3.1.2.1.2 sõiduki pikkus; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse 0,01 m (1 cm) täpsusega vAA′ km/h 3. lisa 3.1.2.1.2 sõiduki kiirus, kui võrdluspunkt ületab joone AA′ (võrdluspunkti määratluse kohta vt punkt 5.1); arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani vBB′ km/h 3. lisa 3.1.2.1.2 sõiduki kiirus, kui võrdluspunkt või sõiduki tagapind ületab joone BB′ (võrdluspunkti määratluse kohta vt punkt 5.1); arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani vPP′ km/h 3. lisa 3.1.2.1.2 sõiduki kiirus, kui võrdluspunkt ületab joone PP′ (võrdluspunkti määratluse kohta vt punkt 5.1); arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani awot test m/s2 3. lisa 3.1.2.1.2.1 kiirendus täisgaasiga joonest AA′ jooneni BB′; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse teise kümnendkohani awot test,i m/s2 3. lisa 3.1.2.1.2.1 kiirendus täisgaasiga teataval käigul i; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse teise kümnendkohani lpa m 3. lisa 3.1.2.1.2.1 vahemaa gaasipedaali vajutamise punktist jooneni AA′; väärtus registreeritakse meetrites täisarvuna awot test, PP-BB m/s2 3. lisa 3.1.2.1.2.2 kiirendus täisgaasiga joonest PP′ jooneni BB′; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse teise kümnendkohani aurban m/s2 3. lisa 3.1.2.1.2.3 sihtkiirendus, mis vastab linnasõidu kiirendusele; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse teise kümnendkohani awot ref m/s2 3. lisa 3.1.2.1.2.4 võrdluskiirendus täisgaasiga katsel; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse teise kümnendkohani kP — 3. lisa 3.1.2.1.3 osaline võimsustegur; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse teise kümnendkohani awot i m/s2 3. lisa 3.1.2.1.4.1 kiirendus täisgaasiga katsel ülekandearvuga i; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse teise kümnendkohani awot (i + 1) m/s2 3. lisa 3.1.2.1.4.1 kiirendus täisgaasiga katsel ülekandearvuga (i + 1); arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse teise kümnendkohani ülekandearv i — 3. lisa 3.1.2.1.4.1 esimene kahest ülekandearvust sõiduki katses kasutamiseks ülekandearv i + 1 — 3. lisa 3.1.2.1.4.1 teine kahest ülekandearvust, millega mootori pöörlemissagedus on väiksem kui ülekandearvuga i k — 3. lisa 3.1.2.1.4.1 ülekandearvu kaalutegur; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse teise kümnendkohani nBB′ 1/min 3. lisa 3.1.2.2 sõiduki mootori pöörlemissagedus, kui võrdluspunkt ületab joone BB′; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse täpsusega 10 min– 1 S 1/min 3. lisa 3.1.2.2 mootori nimipöörlemissagedus (p/min), mis võrdub mootori pöörlemissagedusega maksimumvõimsusel ntarget BB′ 1/min 3. lisa 3.1.2.2.1.1(a) mootori sihtpöörlemissagedus, kui võrdluspunkt peab ületama joone BB′ (võrdluspunkti määratluse kohta vt punkt 2.11.2) vtarget BB′ km/h 3. lisa 3.1.2.2.1.1(a) sõiduki sihtkiirus, kui võrdluspunkt peab ületama joone BB′ (võrdluspunkti määratluse kohta vt punkt 2.11.2) vBB′ gear I km/h 3. lisa 3.1.2.2.1.1(b) sõiduki sihtkiirus teatavatel tingimustel vBB′ gear i, i= 1,2 km/h 3. lisa 3.1.2.2.1.1(c) sõiduki sihtkiirus teatavatel tingimustel käikx — 3. lisa 3.1.2.2.1.1(d) esimene kahest ülekandearvust katsel M2-kategooria sõidukiga, mille lubatud täismass on üle 3 500 , ning M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukitega, kui teatavad katsetingimused on täidetud käiky — 3. lisa 3.1.2.2.1.1(d) teine kahest ülekandearvust katsel M2-kategooria sõidukiga, mille lubatud täismass on üle 3 500 , ning M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukitega, kui teatavad katsetingimused on täidetud vBB′x km/h 3. lisa 3.1.2.2.1.1(d) sõiduki sihtkiirus teatavatel tingimustel vBB′y km/h 3. lisa 3.1.2.2.1.1(d) sõiduki sihtkiirus teatavatel tingimustel vBB′1 km/h 3. lisa 3.1.2.2.1.2(b) sõiduki sihtkiirus teatavatel tingimustel vBB′2 km/h 3. lisa 3.1.2.2.1.2(b) sõiduki sihtkiirus teatavatel tingimustel nBB′i, i = 1,2 1/min 3. lisa 3.1.2.2.1.2(d) mootori pöörlemissagedus, kui võrdluspunkt ületab joone BB′ teatavatel tingimustel Lcrs i dB(A) 3. lisa 3.1.3.1 sõiduki mürarõhutase püsikiiruskatsel käiguga i; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Lcrs (i + 1) dB(A) 3. lisa 3.1.3.1 sõiduki mürarõhutase püsikiiruskatsel käiguga (i + 1); arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Lcrs rep dB(A) 3. lisa 3.1.3.1 sõiduki registreeritud mürarõhutase püsikiiruskatsel; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Lwot i dB(A) 3. lisa 3.1.3.1 sõiduki mürarõhutase täisgaasiga katsel käiguga i; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Lwot (i + 1) dB(A) 3. lisa 3.1.3.1 sõiduki mürarõhutase täisgaasiga katsel käiguga (i + 1); arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Lwot rep dB(A) 3. lisa 3.1.3.1 sõiduki registreeritud mürarõhutase täisgaasiga katsel; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Lurban dB(A) 3. lisa 3.1.3.1 sõiduki registreeritud mürarõhutase linnasõidul; väärtus registreeritakse lähima täisarvuni ümardatuna awot_ASEP m/s2 7. lisa 2.3 maksimaalne nõutav kiirendus täisgaasiga κ — 7. lisa 2.3 käigud, mida katsetatakse vastavalt mürataset käsitlevatele lisasätetele (ASEP) nBB_ASEP 1/min 7. lisa 2.3 mootori maksimaalne pöörlemissagedus katsel; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse täpsusega 10 min– 1 vAA′_ASEP km/h 7. lisa 2.3 sõiduki sihtkiirus katsepunktis P1 punkti 2.4 kohase hindamismeetodiga vBB′_ASEP km/h 7. lisa 2.3 sõiduki sihtkiirus katsepunktis P4 punkti 2.4 kohase hindamismeetodiga Pj — 7. lisa 2.4 ASEPi katsepunkt(id) j — 7. lisa 2.4 ASEPi katsepunktide indeks vBB_j km/h 7. lisa 2.4 sõiduki katsekiirus joonel BB′ ASEPi konkreetses katsepunktis awot,test, κj m/s2 7. lisa 2.5 kiirendus täisgaasiga käiguga κ katsepunktis j Lwot,κj dB(A) 7. lisa 2.5 mürarõhutase mõõdetuna käiguga κ katsepunktis j; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani nBB,κj 1/min 7. lisa 2.5 sõiduki mootori pöörlemissagedus joonel BB′ käiguga κ katsepunktis j; vAA,κj km/h 7. lisa 2.5 sõiduki katsekiirus joonel AA′ käiguga κ katsepunktis j; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani vBB,κj km/h 7. lisa 2.5 sõiduki katsekiirus joonel BB′ käiguga κ katsepunktis j; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani vPP,κj km/h 7. lisa 2.5 sõiduki katsekiirus joonel PP′ käiguga κ katsepunktis j; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Lanchor dB(A) 7. lisa 3.1 sõiduki registreeritud mürarõhutase ülekandearvuga i 3. lisa kohaselt; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani nanchor,κ 1/min 7. lisa 3.1 sõiduki mootori registreeritud pöörlemissagedus ülekandearvuga i 3. lisa kohaselt vanchor,κ km/h 7. lisa 3.1 sõiduki registreeritud katsekiirus joonel BB′ ülekandearvuga i 3. lisa kohaselt; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Lκj dB(A) 7. lisa 3.5 mürarõhutase mõõdetuna käiguga κ katsepunktis j; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani kP_ASEP — 7. lisa 4.2.1 osaline võimsustegur ASEPi Lurban-põhimõtte jaoks Lwot_ASEP dB(A) 7. lisa 4.2.1 sõiduki mürarõhutase ASEPi Lurban-põhimõtte jaoks; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Lurban_measured_ASEP dB(A) 7. lisa 4.2.1 vahetulemus ΔLurban_ASEP arvutamisel; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Lurban_normalized dB(A) 7. lisa 4.2.1 vahetulemus ΔLurban_ASEP arvutamisel; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani Lref dB(A) 7. lisa 5.3 mürarõhu võrdlustase võrdlusmüra hindamiseks; arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani nref_κ 1/min 7. lisa 5.3 mootori võrdluspöörlemissagedus võrdlusmüra hindamiseks vref km/h 7. lisa 5.3 sõiduki võrdluskiirus võrdlusmüra hindamiseks nBB′_ref 1/min 7. lisa 5.3 sõiduki mootori võrdluspöörlemissagedus võrdlusmüra hindamiseks vBB′_ref km/h 7. lisa 5.3 sõiduki võrdluskiirus võrdlusmüra hindamiseks* Lurban_ASEP dB(A) 7. lisa 6.2 Hinnanguline mürarõhutase linnasõidul ASEPi Lurban-põhimõtte jaoks arvutustes kasutatav väärtus registreeritakse esimese kümnendkohani

2.25. Režiimid

2.25.1. „Režiim“– juhi valitav konkreetne tingimus, mis sõiduki müraemissiooni.

2.26. Stabiilne kiirendus

2.26.1. „Stabiilne kiirendus“– kasutatakse kiirenduse arvutamisel olukorras, kus kiirenduse awot_testPP-BB ja kiirenduse awot test suhe on 1,2 või väiksem.

2.26.2. „Ebastabiilne kiirendus“– kõrvalekalle stabiilsest kiirendusest kiirendamise ajal.

2.26.2.1. Ebastabiilne kiirendus võib esineda ka väikeselt kiiruselt kiirendamise alguses, kui jõuseade reageerib vastavale käsklusele rappumise ja jõnksatustega.

3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1. Sõiduki tüübikinnitustaotluse seoses sõiduki müratasemega esitab sõidukitootja või tema volitatud esindaja.

3.2. Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris koos järgmise teabega:

3.2.1. sõidukitüübi kirjeldus lähtuvalt punktis 2.2 nimetatud andmetest. Märkida tuleb mootori- ja sõidukitüübi kindlaksmääramist võimaldavad numbrid ja/või tähised;

3.2.2. mürasummutussüsteemi nõuetekohaselt identifitseeritud komponentide loetelu;

3.2.3. kogu mürasummutussüsteemi joonis koos viitega selle asukohale sõidukis;

3.2.4. iga komponendi üksikasjalik joonis selle hõlpsaks ülesleidmiseks ja tuvastamiseks ning kasutatud materjalide tehniline kirjeldus;

3.2.5. tehnilise teabe dokument, mis sisaldab 1. lisa 2. liites kirjeldatud teavet.

3.3. Punkti 2.2.2 puhul valib tüübikinnituskatseid tegev tehniline teenistus sõidukitootjaga kooskõlastatult välja ühe kõnealust tüüpi esindava sõiduki, mille mass on töökorras olekus väikseim ja mille pikkus on lühim ning mis vastab 3. lisa punktis 3.1.2.2 esitatud nõuetele.

3.4. Lisaks sellele esitab sõidukitootja tüübikinnituskatseid tegeva tehnilise teenistuse nõudel mürasummutussüsteemi näidise ja mootori, mille silindrimaht ja suurim kasulik nimivõimsus on vähemalt sama suured kui sellele sõidukile paigaldatud mootoril, millele tüübikinnitust taotletakse.

3.5. Enne tüübikinnituse andmist veendub tüübikinnitusasutus piisavate meetmete olemasolus, millega tagatakse tootmise nõuetele vastavuse tulemuslik kontroll.

4. MÄRGISTUS

4.1. Mürasummutussüsteemi komponentidele, välja arvatud kinnitusvahenditele ja torudele, tuleb kanda:

4.1.1. mürasummutussüsteemi ja selle komponentide tootja kaubanimi või kaubamärk ning

4.1.2. tootja esitatud kaubanduslik kirjeldus.

4.2. Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu ka siis, kui süsteem on sõidukile paigaldatud.

4.3. Kui komponendile on antud tüübikinnitus mitme varusummutisüsteemi komponendina, võib komponendil olla mitu tüübikinnitusnumbrit.

5. TÜÜBIKINNITUS

5.1. Tüübikinnitus antakse üksnes siis, kui sõidukitüüp vastab punktide 6 ja 7 nõuetele.

5.2. Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse versiooni puhul 03, tulenevalt 03-seeria muudatustest) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

5.3. Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, andmata jätmise, laiendamise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

5.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud tüübile vastavale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

5.4.1. ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (3);

5.4.2. punktis 5.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnituse number.

5.5. Kui sõiduk vastab sõidukitüübile, mis on käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis saanud tüübikinnituse ühe või mitme muu asjaomasele kokkuleppele lisatud eeskirja alusel, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud tähist vaja korrata; sel juhul paigutatakse kõikide käesolevale eeskirjale vastava tüübikinnituse andnud riigis tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskirjade numbrid, tüübikinnitusnumbrid ning lisatähised tulpadena punktis 5.4.1 sätestatud tähisest paremale.

5.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

5.7. Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.

5.8. Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

6. TEHNILINE KIRJELDUS

6.1. Üldnõuded

6.1.1. Sõiduk, selle mootor ja mürasummutussüsteem peavad olema projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et tavakasutuses sõiduk vastaks sellele mõjuvast vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja sätetele.

6.1.2. Mürasummutussüsteem peab olema projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et see oleks sõltuvalt sõiduki kasutusest ja piirkondlikest kliimatingimustest piisavalt korrosioonikindel.

6.2. Mürataseme suhtes kehtiv tehniline kirjeldus

6.2.1. Mõõtmismeetodid

6.2.1.1. Tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüübi mürataset mõõdetakse käesoleva eeskirja 3. lisas kirjeldatud meetoditel sõiduki liikudes ja seistes; (4) sõiduki puhul, mille sisepõlemismootor sõiduki seistes ei tööta, mõõdetakse mürataset ainult sõiduki liikudes. M1-kategooria hübriidelektrisõiduki puhul, mille sisepõlemismootor sõiduki ei saa seistes töötada, mõõdetakse mürataset 3. lisa punkti 4 kohaselt.

Sõiduki puhul, mille suurim lubatud kandevõime ületab 2 800 kg, tuleb 5. lisas esitatud tehnilise kirjelduse kohaselt mõõta ka seisva sõiduki suruõhumüra, kui vastav piduriseade kuulub sõiduki koosseisu.

6.2.1.2. Punkti 6.2.1.1 sätete kohaselt mõõdetud väärtused tuleb kanda katsearuandesse ja vormile, mille näidis on esitatud 1. lisas.

6.2.2. Mürataseme piirnormid

Käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1 sätete kohaselt mõõdetud müratase, mis on matemaatiliselt ümardatud lähima täisarvuni, ei tohi ületada järgmisi piirnorme.

Sõidukikategooria Reisijateveoks kasutatavad sõidukid Piirnormid (dB(A)) 1. etapp 2. etapp 3. etapp M1 Sõidukid, mille PMR ≤ 120 72 70 68 120 < PMR ≤ 160 73 71 69 Sõidukid, mille PMR > 160 75 73 71 PMR > 200, istmete arv ≤ 4, R-punkti kõrgus < 450 mm maapinnast 75 74 72 M2 M ≤ 2,5 t 72 70 69 2,5 t < M ≤ 3,5 t 74 72 71 M > 3,5 t; Pn ≤ 135 kW 75 73 72 M > 3,5 t; Pn > 135 kW 75 74 72 M3 Pn ≤ 150 kW 76 74 73 150 kW < Pn ≤ 250 kW 78 77 76 Pn > 250 kW 80 78 77 Sõidukikategooria Kaubaveoks kasutatavad sõidukid 1. etapp 2. etapp 3. etapp N1 M ≤ 2,5 t 72 71 69 M > 2,5 t 74 73 71 N2 Pn ≤ 135 kW 77 75 74 Pn > 135 kW 78 76 75 N3 Pn ≤ 150 kW 79 77 76 150 kW < Pn ≤ 250 kW 81 79 77 Pn > 250 kW 82 81 79

6.2.2.1. N1-kategooria sõidukitest ümber ehitatud M1-kategooria sõidukitüüpide suhtes, mille suurim lubatud kandevõime on üle 2,5 tonni ja R-punkt asub maapinnast rohkem kui 850 mm kõrgusel, kehtivad üle 2,5-tonnise suurima lubatud kandevõimega N1-kategooria sõidukitüüpide piirnormid.

6.2.2.2. Maastikusõiduks (5) ettenähtud sõidukitüüpide puhul suurendatakse piirnorme M3- ja N3-kategooria sõidukitel 2 dB(A) võrra ning muude kategooriate sõidukitel 1 dB(A) võrra.

M1-kategooria sõidukitüüpide puhul kehtivad maastikusõidukitele ettenähtud suuremad piirnormid vaid juhul, kui suurim lubatud kandevõime on > 2 tonni.

6.2.2.3. Piirnorme suurendatakse 2 dB(A) võrra ratastooliga juurdepääsetavate M1-kategooria sõidukite puhul, mis on ehitatud või mida on muudetud nii, et maanteel liikudes mahuks neisse üks või mitu ratastoolis isikut, ja R.E.3 punktis 2.5.2 määratletud soomussõidukite puhul.

6.2.2.4. M3-kategooria sõidukitüüpide puhul, mille mootor töötab üksnes bensiinil, suurendatakse kehtivat piirnormi 2 dB(A) võrra.

6.2.2.5. N1-kategooria sõidukitüüpide puhul, mille suurim lubatud kandevõime on kuni 2,5 tonni, mootori töömaht kuni 660 cm3, suurima lubatud kandevõime põhjal arvutatud võimsuse ja massi suhe kuni 35 ning horisontaalne vahemaa d esitelje ja juhiistme R-punkti vahel alla 1 100 mm, kehtivad üle 2,5 tonni suuruse suurima lubatud kandevõimega N1-kategooria sõidukitüüpide piirnormid.

6.2.3. Mürataset käsitlevad lisasätted

Mürataset käsitlevad lisasätted (ASEP) kehtivad üksnes sisepõlemismootoriga M1- ja N1-kategooria sõidukite suhtes.

Sõiduk loetakse vastavaks 7. lisa nõuetele, kui sõidukitootja esitab tüübikinnitusasutusele tehnilised dokumendid, millest ilmneb, et joonel BB′ mõõdetud sõiduki mootori maksimaalse ja minimaalse pöörlemissageduse vahe ei ole suurem kui 0,15 × S ühegi katsetingimuse puhul, mis kuulub käesoleva eeskirja 7. lisa punktis 3.3 esitatud ASEPi mõõtepiirkonda, arvestades ka 3. lisas sätestatud tingimusi. See punkt kehtib eelkõige fikseerimata variaatorkäigukastide suhtes.

Sõidukid on ASEPi nõuetest vabastatud, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

a) N1-kategooria sõidukite mootori töömaht ei ületa 660 cm3 ja suurima lubatud kandevõime alusel arvutatud võimsuse ja massi suhe ei ole suurem kui 35;

b) N1-kategooria sõidukite kasulik koormus on vähemalt 850 kg ja suurima lubatud kandevõime alusel arvutatud võimsuse ja massi suhe ei ole suurem kui 40;

c) N1-kategooria sõidukite või N1-kategooria sõidukitest ümber ehitatud M1-kategooria sõidukite suurim lubatud kandevõime on üle 2,5 tonni, R-punkt asub maapinnast rohkem kui 850 mm kõrgusel ning suurima lubatud kandevõime alusel arvutatud võimsuse ja massi suhe ei ole suurem kui 40.

Sõiduki tekitatav müra tavapärastel sõidutingimustel, mis erinevad 3. ja 7. lisas kirjeldatud tüübikinnituskatse tingimustest, ei tohi katse tulemusest olulisel määral erineda.

6.2.3.1. Sõidukitootja ei tohi üksnes käesolevas eeskirjas sätestatud müranõuete täitmise eesmärgil tahtlikult muuta, kohandada ega kasutusele võtta ühtki mehaanilist, elektri-, soojus- ega muud seadet või menetlust, mis ei ole kasutusel tavapärasel sõitmisel.

6.2.3.2. Sõiduk peab vastama käesoleva eeskirja 7. lisa nõuetele.

6.2.3.3. Tüübikinnituse taotlemisel peab tootja esitama 7. lisa 1. liite kohaselt koostatud kinnituse, et sõidukitüüp, millele tüübikinnitust taotletakse, vastab käesoleva eeskirja punkti 6.2.3 nõuetele.

6.3. Kiulisi materjale sisaldavate heitgaasisüsteemide tehniline kirjeldus

6.3.1. Rakendatakse 4. lisas sätestatud nõudeid.

7. TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

7.1. Sõidukitüübi mis tahes muutmisest antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes andis sõidukitüübile tüübikinnituse. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus:

7.1.1. leida, et tehtud muudatused tõenäoliselt ei avalda märgatavat negatiivset mõju ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele, või

7.1.2. nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

7.2. Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 kindlaks määratud korras.

7.3. Tüübikinnitusasutus, mis annab välja tüübikinnituse laienduse, määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

8. TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

8.1 Tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele.

8.1.1. Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema toodetud nii, et see vastab tüübikinnituse saanud tüübile, täites punktis 6 esitatud nõudeid.

8.1.2. Käesoleva eeskirja 6. lisas sätestatud tootmise nõuetele vastavuse kontrollimise korra miinimumnõuded peavad olema täidetud.

8.2. Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida tootmisrajatistes rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Kontrolli tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

9. KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

9.1. Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud nõudeid ei täideta.

9.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10. TOOTMISE LÕPETAMINE

10.1. Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast sellekohase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11. ÜLEMINEKUSÄTTED

11.1. Alates käesoleva eeskirja 03-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 03-seeria muudatustega.

11.2. 1. etapi üleminekusätted (vt punkt 6.2.2)

11.2.1. Alates 1. juulist 2016 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab 03-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja 1. etapi (vt punkt 6.2.2) nõuetele.

Alates 03-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse sõidukitüübile, mis vastab 03-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja 2. või 3. etapi nõuetele.

11.2.2. Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja 02-seeria muudatustele vastava tüübikinnituse laiendamisest.

11.2.3. Kuni 30. juunini 2022 ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riiklikku või piirkondlikku tüübikinnitust.

11.2.4. Alates 1. juulist 2022 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisel tunnustama sõidukit, mis on saanud käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatustele vastava tüübikinnituse.

11.2.5. Ka pärast käesoleva eeskirja 03-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkata riiklike või piirkondlike tüübikinnituste andmist ja laiendamist käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohaselt.

11.3. 2. etapi üleminekusätted (vt punkt 6.2.2)

11.3.1. Muude kui N2-kategooria sõidukite puhul alates 1. juulist 2020 ja N2-kategooria sõidukite puhul alates 1. juulist 2022 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab 03-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja 2. etapi (vt punkt 6.2.2) nõuetele.

Alates 03-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse sõidukitüübile, mis vastab 03-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja 3. etapi nõuetele.

11.3.2. Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja 1. etapile (vt punkt 6.2.2) või 02-seeria muudatustele vastava tüübikinnituse laiendamisest.

11.3.3. Muude kui N2-kategooria sõidukite puhul kuni 30. juunini 2022 ja N2-kategooria sõidukite puhul kuni 30. juunini 2023 ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast käesoleva eeskirja 1. etapi (vt punkt 6.2.2) või 02-seeria muudatuste kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riiklikku või piirkondlikku tüübikinnitust.

11.3.4. Muude kui N2-kategooria sõidukite puhul alates 1. juulist 2022 ja N2-kategooria sõidukite puhul alates 1. juulist 2023 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisel tunnustama sõidukit, mis on saanud käesoleva eeskirja 1. etapile (vt punkt 6.2.2.1) või varasemate seeriate muudatustele vastava tüübikinnituse.

11.3.5. Ka pärast käesoleva eeskirja 03-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkata riiklike või piirkondlike tüübikinnituste andmist ja laiendamist käesoleva eeskirja 1. etapi (vt punkt 6.2.2) või varasemate seeriate muudatuste kohaselt.

11.4. 3. etapi üleminekusätted (vt punkt 6.2.2)

11.4.1. Muude kui N2-, N3- ja M3-kategooria sõidukite puhul alates 1. juulist 2024 ja N2-, N3- ja M3-kategooria sõidukite puhul alates 1. juulist 2026 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab 03-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja 3. etapi (vt punkt 6.2.2) nõuetele.

11.4.2. Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda 2. etapile (vt punkt 6.2.2) vastava tüübikinnituse laiendamisest.

11.4.3. Muude kui N2-, N3- ja M3-kategooria sõidukite puhul kuni 30. juunini 2026 ja N2-, N3- ja M3-kategooria sõidukite puhul kuni 30. juunini 2027 ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast 2. etapi (vt punkt 6.2.2) kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile riiklikku või piirkondlikku tüübikinnitust.

11.4.4. Muude kui N2-, N3- ja M3-kategooria sõidukite puhul alates 1. juulist 2026 ja N2-, N3- ja M3-kategooria sõidukite puhul alates 1. juulist 2027 ei ole käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised kohustatud riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisel tunnustama sõidukit, mis on saanud 2. etapile (vt punkt 6.2.2) vastava tüübikinnituse.

11.4.5. Ka pärast käesoleva eeskirja 03-seeria muudatuste jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkata riiklike või piirkondlike tüübikinnituste andmist ja laiendamist käesoleva eeskirja 1. või 2. etapi (vt punkt 6.2.2) või varasemate seeriate muudatuste kohaselt.

11.5. Olenemata eespool esitatud üleminekusätetest, ei ole kokkuleppeosalised, kes hakkavad kohaldama käesolevat eeskirja pärast uusima seeria muudatuste jõustumiskuupäeva, kohustatud tunnustama käesoleva eeskirja mis tahes varasema seeria muudatuste kohaseid tüübikinnitusi.

11.6. Kuni 30. juunini 2019 ei pea punkti 6.2.3 nõuetele vastama järjestik-hübriidajamiga sõidukid, millel on jõuseadmega mehaaniliselt ühendamata sisepõlemismootor.

11.7. Kuni 30. juunini 2019 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkata tüübikinnituste andmist, kasutades katsekohti, mis vastavad kas käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 2.1 või käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste tehnilisele kirjeldusele.

11.8. Kuni 30. juunini 2022 kehtivad N1-kategooria sõidukitüüpide või N1-kategooria sõidukitest ümber ehitatud M1-kategooria sõidukitüüpide suhtes 2,5 tonni ületava suurima lubatud kandevõimega N1-kategooria sõidukitüüpide piirnormid vastavalt punktile 6.2.2, kui on täidetud kõik alljärgnevad tingimused:

a) suurim lubatud kandevõime on kuni 2,5 tonni;

b) R-punkti kõrgus maapinnast on 800 mm või rohkem;

c) mootori töömaht on üle 660 cm3, kuid alla 1 495 cm3;

d) mootori raskuskese asub 300 kuni 1 500 mm kaugusel esitelje taga;

e) tagasillavedu.

12. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

(1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) Tavaarusaam madalast ja kõrgest käigust ülekandearvude puhul ei kehti. Näiteks on madalaima edasikäigu ehk esimese käigu ülekandearv kõigist edasikäikudest suurim. Käsikäigukastil on fikseeritud käigud, paljudel mittemanuaalsetel käigukastidel võib aga olla rohkem ülekandearve, mida valib käigukasti juhtseadis.

(3) 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3) 3. lisas, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(4) Seisval sõidukil tehakse katse, et saada võrdlusväärtus seda meetodit kasutavate ametiasutuste jaoks kasutusel olevate sõidukite kontrollimiseks.

(5) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1. LISA Tekst pildi TEATIS (Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)) (1) Välja andnud: ametiasutuse nimi milles käsitletakse sõidukitüübi (2): tüübikinnituse andmist, tüübikinnituse laiendamist, tüübikinnituse andmata jätmist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõpetamist mürataseme alusel eeskirja nr 51 kohaselt Tüübikinnituse nr: Laienduse nr: I jagu 0.1. Mark (tootja kaubanimi): 0.2. Tüüp: 0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (3): 0.3.1. Märgistuse asukoht: 0.4. Sõiduki kategooria (4): 0.4.1. Alamkategooria vastavalt punktile 6.2.2, tabeli 2. tulbale ja punktidele 6.2.2.1–6.2.2.5. 0.5. Tootja nimi ja aadress: 0.6. Koostetehaste nimed ja aadressid: 0.7. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: II jagu 1. Lisateave (vajaduse korral): Vt addendum (1. liide) 2. Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus: 3. Katsearuande kuupäev: 4. Katsearuande number: 5. Märkused (vajaduse korral): Vt addendum (1. liide) Tekst pildi 6. Koht: 7. Kuupäev: 8. Allkiri: 9. Laiendamise põhjused: Lisatud dokumendid: Teabepakett Katsearuanne/-aruanded (1) Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt käesoleva eeskirja sätted tüübikinnituse kohta). (2) Mittevajalik maha tõmmata. (3) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole tüübikinnitustunnistusega hõlmatud sõidukitüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?“ (näiteks ABC??123??). (4) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html 1. liide Addendum teatise vormile nr … 1. Lisateave 1.1. Jõuseade 1.1.1. Mootori tootja: … 1.1.2. Tootja mootorikood: … 1.1.3 Suurim kasulik nimivõimsus: … kW ja … min– 1 või maksimaalne püsinimivõimsus (elektrimootor) … kW 1.1.4. Ülelaadur(id), mark ja tüüp: … 1.1.5. Õhufilter, mark ja tüüp: … 1.1.6. Sisselaskesummuti(d), mark ja tüüp: … 1.1.7. Heitgaasisummuti(d), mark ja tüüp: … 1.1.8. Katalüsaator(id), mark ja tüüp: … 1.1.9. Kübemefilter (-filtrid), mark ja tüüp: … 1.2. Jõuülekanne 1.2.1. Tüüp (mehaaniline, hüdrauliline, elektriline jne): … 1.3. Mootori juurde mittekuuluvad mürasummutusseadmed: … 2. Katsetulemused 2.1. Liikuva sõiduki müratase: … dB(A) 2.2. Seisva sõiduki müratase: … dB(A) pöörlemissagedusel … min– 1 2.2.1. Suruõhust tulenev müratase, sõidupidur: … dB(A) 2.2.2. Suruõhust tulenev müratase, seisupidur: … dB(A) 2.2.3. Suruõhust tulenev müratase rõhuregulaatori toime ajal: … dB(A) 2.3. Andmed kasutusel olevate hübriidsõidukite vastavuskatsete hõlbustamiseks, kui sisepõlemismootor ei saa sõiduki seistes töötada 2.3.1. Käik (i) või katseks valitud käigukangi asend: 2.3.2. Töölüliti asend (lüliti olemasolul) Lwot (i) mõõtmise ajal 2.3.3. Eelkiirenduse vahemaa lPA (gaasipedaali vajutamise punktist jooneni AA′ meetrites) 2.3.4. Mürarõhutase Lwot (i) … dB(A) 3. Märkused: … … 2. liide Tehnilise teabe dokument 0. Üldteave 0.1. Mark (tootja kaubanimi): … 0.2. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (1): … 0.2.1. Märgistuse asukoht: … 0.3. Sõiduki kategooria (2): … 0.4. Tootja nimi ja aadress: … 0.5. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress: … 0.6. Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): … 1. Sõiduki ehituse üldandmed 1.1. Näidissõiduki fotod ja/või joonised: … 1.2. Telgede ja rataste arv (3): … 1.2.1. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis): … 1.3. Mootori asukoht ja asend: … 2. Massid ja mõõtmed (4) (kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viitega joonisele): … 2.1. Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed): … 2.1.1. Kereta šassii: … 2.1.1.1. Pikkus: … 2.1.1.2. Laius: … 2.1.2. Kerega šassii: … 2.1.2.1. Pikkus: … 2.1.2.2. Laius: … 2.2. Töökorras sõiduki mass (5) a) Iga variandi suurim ja vähim väärtus: … b) Iga versiooni mass (esitada tabel): … 2.3. Tootja määratud suurim lubatud kandevõime (6) (7): 3. Jõuseade (8) 3.1. Mootori tootja: … 3.1.1. Tootja mootorikood (märgitud mootorile või muud identifitseerimisandmed): … 3.2. Sisepõlemismootor 3.2.1. Eriandmed mootori kohta 3.2.1.1. Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline/rootor (9) 3.2.1.2. Silindrite arv ja paigutus: … 3.2.1.2.1. Tööjärjekord: … 3.2.1.3. Mootori töömaht (10): … cm3 3.2.1.4. Suurim kasulik nimivõimsus: … kW pöörlemissagedusel … min– 1 (tootja andmetel) 3.2.2. Kütuse etteanne 3.2.2.1. Sissepritsega (ainult diiselmootoritel): jah/ei (9) 3.2.2.1.1. Tööpõhimõte: otsesissepritsega/eelkambriga/keeriskambriga (9) 3.2.2.1.2. Regulaator 3.2.2.1.2.1. Tüüp: … 3.2.2.1.2.2. Pöörlemissagedus, mille juures rakendub mootoritoite katkestuspunkt koormusega töötamisel: … min– 1 3.2.2.2. Sissepritse (üksnes ottomootor) jah/ei (9) 3.2.2.2.1. Tööpõhimõte: sisselaskekollektor (lõõr-/harg-) (2) / otsesissepritse / muu (täpsustada) (9) 3.2.3. Sisselaskesüsteem 3.2.3.1. Õhufilter, joonised; või 3.2.3.1.1. Mark/margid: … 3.2.3.1.2. Tüüp/tüübid: … 3.2.3.2. Sisselaskesummuti, joonised: 3.2.3.2.1. Mark/margid: … 3.2.3.2.2. Tüüp/tüübid: … 3.2.4. Heitgaasisüsteem 3.2.4.1. Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis: … 3.2.4.2. Heitgaasisummuti(d): … Heitgaasisummuti(te) tüüp, märgistus: … Vajaduse korral välise müra kohta: mürasummutus mootoriruumis ja mootoril: … 3.2.4.3. Väljalasketoru asukoht: … 3.2.4.4. Kiudmaterjale sisaldav heitgaasisummuti: … 3.2.5. Katalüüsmuundur: jah/ei (9) 3.2.5.1. Katalüüsmuundurite ja elementide arv (esitada allpool osutatud andmed kõigi eraldi seadmete kohta): … 3.3. Elektrimootor 3.3.1. Tüüp (mähis, ergutusvool): … 3.3.1.1. Suurim tunnivõimsus: … kW 3.3.1.2. Tööpinge: … V 3.4. Mootor või mootorikombinatsioon … 3.4.1. Hübriidelektrisõiduk: jah/ei (9) 3.4.2. Hübriidelektrisõiduki kategooria: sõidukivälise laadimisega / sõidukivälise laadimiseta: (9) 3.4.3. Töörežiimi lüliti: on / ei ole (9) 3.4.3.1. Valitavad režiimid 3.4.3.1.1. Täiselektriline: jah/ei (9) 3.4.3.1.2. Ainult kütuserežiim: jah/ei (9) 3.4.3.1.3. Hübriidrežiimid: jah/ei (9) (kui jah, siis lisada lühike kirjeldus): 3.4.4. Elektrimootor (kirjeldada iga elektrimootori tüüpi eraldi): 3.4.4.1. Mark: … 3.4.4.2. Tüüp: … 3.4.4.3. Suurim kasulik nimivõimsus: … kW 4. Jõuülekanne (11) 4.1. Tüüp (mehaaniline, hüdrauliline, elektriline jne): … 4.2. Ülekandearvud Käik Käigukasti ülekandearvud (mootori ja käigukasti väljundvõlli pöörete arvu suhted) Peaülekande ülekandearv(ud) (käigukasti väljundvõlli ja veoratta pöörete arvu suhe) Summaarsed ülekandearvud Maksimum variaator-käigukasti puhul (12) 1 2 3 … Miinimum variaator-käigukasti puhul Tagasikäik 4.3. Sõiduki suurim valmistajakiirus (km/h) (13): … 5. Vedrustus 5.1. Rehvid ja veljed 5.1.1. Rehvi ja velje kombinatsioon(id) a) Rehvide puhul märkida rehvimõõdu tähis, kandevõime indeks ja kiirusekategooria tähis; b) velgede puhul märkida pöia mõõt (mõõdud) ja nihe (nihked). 5.1.2. Veereraadiuste ülemine ja alumine piirnorm 5.1.2.1. 1. telg: … 5.1.2.2. 2. telg: … 5.1.2.3. 3. telg: … 5.1.2.4. 4. telg: … jne. 6. Kere 6.1. Kere tüüp: … 6.2. Kasutatud materjalid ja ehitusmeetodid: … 7. Muu 7.1. Andmed kõigi mootori juurde mittekuuluvate mürasummutusseadmete kohta (kui neid ei ole käsitletud teistes punktides): … Allkiri: … Ametikoht: … Kuupäev: … (1) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole tüübikinnitustunnistusega hõlmatud sõidukitüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?“ (näiteks ABC??123??). (2) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html (3) Ainult maastikusõidukite määratluse kohaldamisel. (4) Standard ISO 612: 1978 – Maanteesõidukid. Mootorsõidukite ja haagisveokite mõõtmed. Terminid ja määratlused. a) Kui sõiduki üks variant on tavalise juhikabiiniga ja teine magamiskohaga kabiiniga, esitatakse mass ja mõõtmed mõlema variandi kohta. b) Lisavarustust, mis mõjutab sõiduki mõõtmeid, tuleb kirjeldada. (5) Juhi massiks on tinglikult võetud 75 kg. Vedelikku sisaldavad süsteemid (välja arvatud vee jaoks kasutatavad süsteemid, mis peavad jääma tühjaks) peavad olema täidetud 90 %-ni tootja määratud mahutavusest. Punktis 2.2 alapunktis b osutatud teavet ei ole vaja esitada N2-, N3-, M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul. (6) Haagise või poolhaagisega ühendatud sõidukite korral, mille haakeseadmele või sadulale mõjub oluline vertikaalne koormus, tuleb selle koormuse ja raskuskiirenduse suhe lisada tehniliselt lubatud maksimaalsele koormusele. (7) Märkida siia iga variandi kohta maksimum- ja miinimumväärtus. (8) Sõiduki puhul, mida saab käitada bensiiniga, diislikütusega vms või ka kombineeritult muu kütusega, esitatakse andmed iga käitusviisi kohta eraldi. Tavapärastest erinevate mootorite ja süsteemide kohta esitab tootja siin osutatud andmetega samaväärsed andmed. (9) Mittevajalik maha tõmmata. (10) Väärtus arvutatakse välja (π = 3,1416) ja ümardatakse lähima täisarvuni (cm3). (11) Nimetatud andmed tuleb esitada kõigi kavandatud variantide kohta. (12) Variaatorkäigukast: varieeruva ülekandearvuga käigukast. (13) Haagiste puhul suurim tootja lubatud kiirus.

2. LISA TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS Näidis A (Vt käesoleva eeskirja punkt 5.4) Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on mürataseme alusel saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirja nr 51 alusel tüübikinnitusnumbri 032439 all. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et eeskiri nr 51 sisaldas tüübikinnituse andmise ajal juba 03-seeria muudatusi. Näidis B (Vt käesoleva eeskirja punkt 5.5) Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) eeskirjade nr 51 ja nr 33 alusel (1). Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et kuupäevadel, mil vastavad tüübikinnitused anti, hõlmas eeskiri nr 51 03- seeria muudatusi, samas kui eeskiri nr 33 oli esialgsel kujul. (1) Teine number on esitatud vaid näitena.

3. LISA MOOTORSÕIDUKITE TEKITATAVA MÜRA MÕÕTMISE MEETODID JA VAHENDID 1. Mõõtevahendid 1.1. Akustilised mõõtmised Mürataseme mõõtmiseks kasutatav seade peab olema täppismüramõõtur või samaväärne mõõtesüsteem, mis vastab 1. klassi seadmetele kehtestatud nõuetele (sealhulgas soovitatav tuulevari, kui seda kasutatakse). Neid nõudeid on kirjeldatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) standardi „IEC 61672– 1:2002: täppismüramõõturid“ teises väljaandes. Mõõtmistel tuleb kasutada müramõõturi tundlikkusastet „kiire“ ja A-sageduskorrektsiooni, mida on samuti kirjeldatud standardis IEC 61672– 1:2002. Kui kasutatakse A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutaseme perioodilise seirega süsteemi, tuleb lugemid võtta intervalliga mitte üle 30 ms. Mõõteriistu tuleb hooldada ja kalibreerida vastavalt riistade tootja juhistele. 1.2. Kogu müramõõtesüsteemi kalibreerimine mõõteseansiks Iga mõõteseansi alguses ja lõpus kontrollitakse kogu mõõtesüsteemi akustilise kalibreerimisseadmega, mis vastab vähemalt IEC 60942:2003 1. klassi kalibreerimisseadmetele seatud täpsusnõuetele. Ilma ühegi lisareguleerimiseta peab kahe järjestikuse kontrollimise näitude erinevus olema 0,5 dB(A) või väiksem. Kui see väärtus on suurem, tuleb pärast eelmiste rahuldavate tulemuste saamist võetud näidud kõrvale jätta. 1.3. Nõuetele vastavus Akustiliste mõõteriistade nõuetele vastavust tõendab kehtiv vastavustunnistus. Neid sertifikaate peetakse kehtivaks, kui standardile vastavust on akustilise kalibreerimisseadme puhul kinnitatud eelneva 12 kuu jooksul ja seadmetesüsteemi puhul eelneva 24 kuu jooksul. Kõik vastavuskatsed korraldab laboratoorium, mis on volitatud tegema kalibreerimistöid asjakohaseid standardeid järgides. 1.4. Kiiruse mõõtmise seadmed Mootori pöörlemissagedust mõõdetakse ± 2 % või suurema täpsusega mõõteriistadega mootori pöörlemissagedustel, mis on vastavateks katseteks ette nähtud. Kui kasutatakse pidevmõõteseadmeid, tuleb sõiduki maanteesõidu kiirust mõõta seadmete abil, mille täpsus on vähemalt ± 0,5 km/h. Kui katsetamisel kasutatakse sõltumatuid kiirusemõõtmisi, peab mõõteseadmete täpsus jääma ± 0,2 km/h piiresse. 1.5. Meteoroloogilised mõõteseadmed Katse ajal keskkonnatingimuste seireks kasutatavate meteoroloogiliste mõõteseadmete hulka peavad kuuluma järgmised seadmed, mille täpsusaste on vähemalt selline, nagu alljärgnevalt loetletud: a) temperatuuri mõõteseade: ± 1 °C; b) tuule kiiruse mõõteseade: ± 1,0 m/s; c) õhurõhu mõõteseade: ± 5 hPa; d) suhtelise niiskuse mõõteseade: ± 5 %. 2. Mõõtmistingimused 2.1. Katsekoht ja keskkonnatingimused Katseraja pind ja katsekoha mõõtmed peavad olema kooskõlas standardiga ISO 10844:2014. Katsekoha pinnal ei tohi olla lahtist lund, kõrget rohtu, lahtist mulda ega räbu. Platsil ei tohi olla mingeid takistusi, mis võivad mõjutada mürafooni mikrofoni ja müraallika läheduses. Mõõtmisi tegev vaatleja peab seisma nii, et ta ei mõjuta mõõteseadme lugemit. Mõõtmisi ei tehta halbades ilmastikuoludes. Peab olema tagatud, et tuulepuhangud ei mõjuta tulemusi. Meteoroloogilised mõõteseadmed tuleb paigutada katseala kõrvale 1,2 ± 0,02 m kõrgusele. Mõõtmised tuleb teha, kui keskkonna õhutemperatuur on vahemikus 5–40 °C. Katseid ei tehta, kui tuule kiirus (k.a puhanguline) mikrofoni kõrgusel ületab müra mõõtmise ajal 5 m/s. Temperatuuri, tuule kiirust ja suunda, suhtelist õhuniiskust ja õhurõhku kajastavad väärtused registreeritakse müra mõõtmise ajal. Mürataseme tippväärtused, mis ei ole ilmselt seotud sõiduki üldise mürataseme näitajatega, jäetakse arvesse võtmata. Taustmüra tuleb mõõta 10 sekundi vältel vahetult enne ja pärast sõidukikatseid. Mõõtmised tuleb teha samade mikrofonidega ja samades mikrofoni asukohtades, mida kasutatakse katse ajal. Registreerida tuleb A-sageduskorrektsiooniga maksimaalne mürarõhutase. Taustmüra (sh mis tahes tuulemüra) peab olema katsetatava sõiduki tekitatud A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutasemest vähemalt 10 dB(A) võrra väiksem. Kui keskkonnamüra ja mõõdetud müra erinevus on vahemikus 10–15 dB(A), tuleb katsetulemuste arvutamisel müratasememõõturi lugemist lahutada vastav parand, nagu on näha järgmises tabelis: Keskkonnamüra ja mõõdetud müra erinevus dB(A) 10 11 12 13 14 15 Parand dB(A) 0,5 0,4 0,3 0,2 0,1 0,0 2.2. Sõiduk 2.2.1. Sõiduk peab olema tüüpiline turule lastav sõiduk, mille tootja on määranud kindlaks kokkuleppel tehnilise teenistusega, et täita käesoleva eeskirja nõudeid. Mõõtmised tuleb teha haagiseta, välja arvatud sõidukite puhul, mida ei ole võimalik lahti haakida. Tootja nõudmisel võib sõiduki mõõtmised teha nii, et ülestõstetav telg / ülestõstetavad teljed on ülemises asendis. Mõõtmisel tuleb kasutada sõidukeid, mille katsemass mt on määratud vastavalt järgmisele tabelile. Sihtmass mtarget tähistab massi, millega N2- ja N3-kategooria sõidukeid tuleks katsetada. Sõiduki tegelik katsemass võib sõiduki ja telje koormuse piirangutest tulenevalt olla väiksem. Sõidukikategooria Sõiduki katsemass M1 mt = mro ± 5 % N1 mt = mro ± 5 % N2, N3 mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW] Lisakoormus mxload sõiduki sihtmassi mtarget saavutamiseks tuleb asetada tagatelje/tagatelgede kohale. Lisakoormuse ja koormamata tagatelje koormuse mra load unladen summa võib olla kuni 75 % tagatelje suurimast lubatud kandevõimest mac ra max. Sihtmassi saavutamisel on lubatud ± 5 % hälve. Kui lisakoormuse raskuskeset ei saa joondada tagatelje keskmega, ei tohi sõiduki katsemass mt ületada koormamata sõiduki esitelje koormuse mfa load unladen ja tagatelje koormuse mra load unladen summat koos lisakoormusega mxload ja juhi massiga md. Rohkem kui kahe teljega sõidukite katsemass peab olema sama mis kahe teljega sõidukitel. Kui rohkem kui kahe teljega koormamata sõiduki mass munladen on kaheteljelise sõiduki katsemassist suurem, katsetatakse seda sõidukit ilma lisakoormuseta. Kui kaheteljelise sõiduki mass munladen on sihtmassist suurem, katsetatakse seda sõidukit ilma lisakoormuseta. M2, M3 mt = mro Töökorras sõiduki massi saavutamisel on lubatud ± 10 % hälve. Mitte-komplektne sõiduk M2, M3 Kui katsed tehakse mittekomplektse sõidukiga, millel puudub kere, siis arvutatakse mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW] kooskõlas eespool nimetatud tingimustega (vt N2- ja N3-kategooriat) või mt = mchassisM2M3 + mxloadM2M3 = mro Töökorras sõiduki massi saavutamisel on lubatud ± 10 % hälve. 2.2.2. Kui katsed tehakse mittekomplektse sõidukiga, millel puudub kere, loetakse M2-, M3-, N2- või N3-kategooria sõiduk taotleja nõudmisel sama sõiduki komplektset tüüpi esindavaks. Mittekomplektse sõiduki katsetamisel peavad sõidukil olema kõik tootja poolt ettenähtud asjakohased heliisolatsioonimaterjalid ja -paneelid ning müravähenduskomponendid ja -süsteemid, välja arvatud hiljem ehitatav kereosa. Täiendava kütusemahuti paigaldamisel või originaalkütusemahuti ümberpaigutamisel ei nõuta uut katset, tingimusel et muudetud ei ole sõiduki muid osi või struktuure, mis ilmselt mürataset mõjutavad. Katsetamisel kasutatavad rehvid peavad olema sõidukile tüüpilised, need valib sõidukitootja ja need märgitakse teatise vormi addendum'isse (1. lisa 1. liide). Rehvid peavad vastama ühele sõiduki originaalvarustuses määratud rehvimõõtudest. Rehvid peavad olema turul saadaval kas praegu või tulevikus sõidukiga samal ajal (1). Rehvid peavad olema täidetud sõidukitootja poolt sõiduki katsemassi jaoks soovitatud rõhuni. Rehvimustri sügavus peab olema vähemalt 1,6 mm. 2.2.3. Enne mõõtmist tuleb mootor seada tavapärasesse töökorda. 2.2.4. Kui sõidukil on rohkem kui kaks veoratast, katsetatakse seda veorežiimil, mis on ette nähtud tavaliseks teel kasutamiseks. 2.2.5. Kui sõidukil on automaatse käitusmehhanismiga ventilaator(id), ei tohi kõnealust süsteemi mõõtmise ajal reguleerida. 2.2.6. Kui sõiduk on varustatud kiulisi materjale sisaldava heitgaasisüsteemiga, konditsioneeritakse heitgaasisüsteemi enne katset vastavalt 4. lisa nõuetele. 2.2.7. N2- ja N3-kategooria sõidukite lisakoormuse arvutamine 2.2.7.1. Lisakoormuse arvutamine Sihtmass mtarget mootori nimivõimsuse kW kohta N2- ja N3-kategooria kaheteljelistel sõidukitel on esitatud punkti 2.2.1 tabelis. mtarget = 50 [kg/kW] × Pn [kW] (1) Katsetatava sõiduki vajaliku sihtmassi mtarget saavutamiseks lisatakse valemi 8 kohaselt koormamata sõidukile, mis sisaldab juhi massi md, lisakoormus mxload, mis asetatakse tagatelje kohale: mtarget = munladen + md + mxload (2) Katsemassi mtarget saavutamisel on lubatud ± 5 % hälve. Koormamata katsesõiduki massi munladen arvutamiseks mõõdetakse koormamata sõiduki esitelje koormus mfa load unladen ja tagatelje koormus mra load unladen vastavalt valemile 3: munladen = mfa load unladen + mra load unladen (3) Valemite 2 ja 3 abil arvutatakse lisakoormus mxload vastavalt valemitele 4 ja 5: mxload = mtarget – (md + munladen) (4) mxload = mtarget – (md + mfa load unladen + mra load unladen) (5) Lisakoormuse mxload ja koormamata tagatelje koormuse mra load unladen summa võib olla kuni 75 % tagatelje suurimast lubatud kandevõimest mac ra max vastavalt valemile 6. 0,75 mac ra max ≥ mxload + mra load unladen (6) Lisakoormus mxload on piiratud vastavalt valemile 7: mxload ≤ 0,75 mac ra max – mra load unladen (7) Kui valemis 5 arvutatud lisakoormus mxload vastab valemile 7, siis võetakse lisakoormus valemist 5. Sõiduki katsemass mt arvutatakse vastavalt valemile 8: mt = mxload + md + mfa load unladen + mra load unladen (8) Sellisel juhul võrdub sõiduki katsemass sihtmassiga: mt = mtarget (9) Kui valemis 5 arvutatud lisakoormus mxload ei vasta valemile 7, vaid valemile 10: mxload > 0,75 mac ra max – mra load unladen (10) siis võetakse lisakoormus valemist 11: mxload = 0,75 mac ra max – mra load unladen (11) ja sõiduki katsemass mt saadakse vastavalt valemile 12: mt = 0,75 mac ra max + md + mfa load unladen (12) Sellisel juhul on sõiduki katsemass sihtmassist väiksem: mt < mtarget (13) 2.2.7.2. Koormusarvutused juhul, kui koormust ei saa joondada tagatelje keskmega Kui lisakoormuse mxload raskuskeset ei saa joondada tagatelje keskmega, ei tohi sõiduki katsemass mt ületada koormamata sõiduki esitelje koormuse mfa load unladen ja tagatelje koormuse mra load unladen summat koos lisakoormusega mxload ja juhi massiga md. See tähendab, et kui esi- ja tagatelje tegelikku koormust mõõdetakse nii, et lisakoormus mxload on asetatud sõidukile ja joondatud tagatelje keskmega, saadakse sõiduki katsemass ilma juhita vastavalt valemile 14: mt – md = mfa load laden + mra load laden (14) kus: mfa load laden = mfa load unladen (15) Kui lisakoormuse raskuskeset ei saa joondada tagatelje keskmega, kehtib valem 14 endiselt, kuid: mfa load laden > mfa load unladen (16) sest lisakoormuse mass on osaliselt jaotunud esiteljele. Sellisel juhul ei ole lubatud lisada tagateljele massi, et kompenseerida esiteljele liikunud massi. 2.2.7.3. Rohkem kui kahe teljega sõidukite katsemass Rohkem kui kahe teljega sõiduki katsetamisel loetakse sõiduki katsemassiks kaheteljelise sõiduki katsemass. Kui rohkem kui kahe teljega koormamata sõiduki mass on kaheteljelise sõiduki katsemassist suurem, katsetatakse seda sõidukit ilma lisakoormuseta. 3. Katsemeetodid 3.1. Liikuvate sõidukite müra mõõtmine 3.1.1. Üldised katsetingimused Katserajal märgitakse maha kaks joont AA′ ja BB′, mis on paralleelsed joonega PP′ ning on sellest vastavalt 10 ± 0,05 m eespool ja 10 ± 0,05 m tagapool. Sõiduki mõlemal küljel ja igal käigul tehakse vähemalt neli mõõtmist. Justeerimise eesmärgil võib teha eelmõõtmisi, kuid neid arvesse ei võeta. Mikrofon peab asuma raja võrdlusjoonest CC′ 7,5 ± 0,05 m kaugusel ja maapinnast 1,2 ± 0,02 m kõrgusel. Võrdlustelg vaba välja tingimuste jaoks (vt IEC 61672– 1:2002) peab olema horisontaalne ja asetsema sõiduki liikumisteega CC′ risti. 3.1.2. Sõidukite konkreetsed katsetingimused 3.1.2.1. M1-, N1- ja ≤ 3 500 kg suuruse suurima lubatud kandevõimega M2-kategooria sõidukid: Sõiduki liikumise kesktelg peab kogu katse vältel järgima võimalikult täpselt joont CC′ alates joonele AA′ lähenemisest kuni hetkeni, mil sõiduki tagapind ületab joone BB′. Kui sõidukil on rohkem kui kaks veoratast, katsetatakse seda veorežiimil, mis on ette nähtud tavaliseks teel kasutamiseks. Kui sõidukil on manuaalne abikäigukast või mitme käiguga telg, kasutatakse tavapärase linnasõidu käigukangiasendit. Kõikidel juhtudel välditakse aeglaste manöövrite, parkimise või pidurdamise jaoks ette nähtud ülekandearve. Sõiduki katsemass peab vastama punkti 2.2.1 tabelis esitatud näitajatele. Katsekiirus vtest on 50 ± 1 km/h. Katsekiirus tuleb saavutada hetkeks, mil võrdluspunkt on joonel PP′. Kui katsekiirust muudetakse vastavalt käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.1.4.1 alapunktile e, siis kasutatakse muudetud katsekiirust nii kiirenduskatsel kui ka püsikiiruskatsel. 3.1.2.1.1. Võimsuse ja massi suhe (PMR) PMR määratakse järgmiselt: PMR = (Pn/mro) * 1 000 kg/kW, kus Pn ühikuks on kW ja mro ühikuks on kg vastavalt käesoleva lisa punktile 2.2.1. Kui käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 3.1.2.1 sätestatud katsetingimustel töötab kaks või enam jõuallikat, siis on mootori kasulik võimsus Pn sõiduki paralleelselt töötavate jõuallikate võimsuste aritmeetiline summa. Nõuetekohased paralleelsed jõuallikad on need, mille koostöö põhjustab sõiduki edasiliikumist käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 3.1.2.1 sätestatud katsetingimustel. Põlemisreaktsioonita mootoritele ettenähtud võimsuse määrab tootja. PMR on ühikuta suurus, mida kasutatakse kiirenduse arvutamiseks. 3.1.2.1.2. Kiirenduse arvutamine Kiirendusarvutused kehtivad üksnes M1-, N1- ja M2-kategooria sõidukite suhtes, mille suurim lubatud kandevõime on ≤ 3 500 kg. Kõik kiirendused arvutatakse katserajal sõiduki eri kiirustel (2). Esitatud valemeid kasutatakse väärtuste awot i, awot i + 1 ja awot test arvutamiseks. Sõiduki kiirus joonel AA′ või PP′ registreeritakse hetkel, mil sõiduki võrdluspunkt ületab joone AA′ (vAA′) või PP′ (vPP′). Kiirus joonel BB′ registreeritakse, kui sõiduki tagapind ületab joone BB′ (vBB′). Kiirenduse määramiseks kasutatav meetod tuleb katsearuandes ära märkida. Sõiduki võrdluspunkti määratluse tõttu arvestatakse sõiduki pikkust (lveh) järgmises valemis eri viisidel. Kui võrdluspunkt on sõiduki esiosas, siis l = lveh; kui keskel: l = lveh ja kui taga: l = 0. Sõidukitootja valikul võib eesmootoriga sõidukitel kasutada väärtust l = 5 ja keskmootoriga sõidukitel väärtust l = 2,5. 3.1.2.1.2.1. Kiiruse arvutamine käsikäigukastiga, automaatkäigukastiga, kohastuva ülekandega ja variaatorkäigukastiga sõidukitel, mida katsetatakse fikseeritud ülekandearvudega awot test = ((vBB′/3,6)2 – (vAA′/3,6)2) / (2*(20 + l)) awot test, mida kasutatakse käigu valikul, peab olema iga arvessemineva katsesõidu käigus registreeritud nelja awot test, i keskmine. Võib kasutada eelkiirendust. Gaasipedaali vajutamise punkt enne joont AA′ märgitakse teatise vormi addendum'isse (1. lisa 1. liide). 3.1.2.1.2.2. Kiiruse arvutamine automaatkäigukastiga, kohastuva ülekandega ja variaatorkäigukastiga sõidukite puhul, mida katsetatakse fikseerimata ülekandearvudega awot test, mida kasutatakse käigu valikul, peab olema iga arvessemineva katsesõidu käigus registreeritud nelja awot test, i keskmine. Kui käigukasti töö kontrollimiseks katsenõuete täitmise eesmärgil võib kasutada punktis 3.1.2.1.4.2 kirjeldatud seadmeid või meetmeid, arvutatakse awot test valemiga: awot test = ((vBB′/3,6)2 – (vAA′/3,6)2) / (2*(20 + l)) Võib kasutada eelkiirendust. Kui punktis 3.1.2.1.4.2 kirjeldatud seadmeid või meetmeid ei kasutata, arvutatakse awot test valemiga: awot_testPP-BB = ((vBB′/3,6)2 – (vPP′/3,6)2) / (2*(10 + l)) Eelkiirendust ei kasutata. Gaasipedaali vajutamise koht on seal, kus sõiduki võrdluspunkt ületab joone AA′. 3.1.2.1.2.3. Sihtkiirendus Sihtkiirendus aurban on tüüpiline kiirendus linnaliikluses ja see saadakse statistilistest uuringutest. See on sõiduki võimsuse ja massi suhtest sõltuv funktsioon. Sihtkiirendus aurban saadakse järgmiselt: aurban = 0,63 * log10 (PMR) – 0,09 3.1.2.1.2.4. Võrdluskiirendus Võrdluskiirendus awot ref on kiirenduskatse ajal katserajal nõutav kiirendus. See on sõiduki võimsuse ja massi suhtest (PMR) sõltuv funktsioon. See funktsioon on eri sõidukikategooriatel erinev. Võrdluskiirendus awot ref saadakse järgmiselt: awot ref = 1,59 * log10 (PMR) – 1,41 kui PMR ≥ 25 awot ref = a urban = 0,63 * log10 (PMR) – 0,09 kui PMR < 25 3.1.2.1.3. Osaline võimsustegur kP Osalist võimsustegurit kp (vt punkt 3.1.3.1) kasutatakse M1-, N1- ja kuni 3 500 kg suuruse suurima lubatud kandevõimega M2-kategooria sõidukite kiirenduskatse ja püsikiiruskatse tulemuste kaalutud kombineerimiseks. Muudel juhtudel peale üheainsa käigu katsetamise tuleb väärtuse awot test asemel kasutada väärtust awot ref (vt punkt 3.1.3.1). 3.1.2.1.4. Ülekandearvu valimine Katse jaoks ülekandearvude valimine sõltub kiirenduspotentsiaalist awot täisgaasiga; see põhineb võrdluskiirendusel awot ref, mis on vajalik kiirenduse katsetamiseks täisgaasiga. Kui sõidukil on arvestatava kiirenduse saavutamiseks mitu eri ülekannet, nt automaat- või käsikäigukast ja/või eri tarkvaraprogrammid või režiimid (näiteks sportrežiim, talverežiim, kohastuv režiim), peab sõidukitootja tehnilisele teenistusele usutavalt tõendama, et sõidukit on katsetatud režiimil, millel saavutatakse kiirendusele awot ref lähim kiirendus. Sõiduki ülekannet, käiku või ülekandearvu võib juhtida elektrooniliste või mehaaniliste meetoditega, et hoida ära kiirenduslülituse aktiveerumist. Käesoleva lisa liite joonistel 3a–3e on katse lihtsustamiseks vooskeemidena esitatud käiguvaliku ja katsesõidu kriteeriumid M1-kategooria, kuni 3 500 kg suuruse suurima lubatud kandevõimega M2-kategooria ning N1-kategooria sõidukitele. 3.1.2.1.4.1. Käsikäigukasti, automaatkäigukasti, kohastuva ülekande või variaatorkäigukastiga sõidukid, mida katsetatakse fikseeritud ülekandearvudega Ülekandearvu on võimalik valida järgmistel tingimustel: a) kui üks konkreetne ülekandearv võimaldab kiirendust lubatud hälbega ± 5 % võrdluskiirendusest awot ref, mis ei ületa 2,0 m/s2, tuleb katse teha selle ülekandearvuga; b) kui ükski ülekandearvudest ei võimalda nõutavat kiirendust, tuleb võrdluskiirendusest suurema kiirenduse jaoks valida ülekandearv i ja võrdluskiirendusest väiksema kiirenduse jaoks ülekandearv i + 1. Kui kiirendus ülekandearvul i ei ületa 2,0 m/s2, tuleb katsetamiseks kasutada mõlemat ülekandearvu. Kaalutegur võrdluskiirenduse awot ref suhtes arvutatakse järgmiselt: k = (awot ref – awot (i + 1))/(awot (i) – awot (i + 1)) c) kui ülekandearvu kiirendusväärtus i ületab 2,0 m/s2, tuleb kasutada esimest ülekandearvu, mis annab kiirenduse alla 2,0 m/s2, välja arvatud juhul, kui ülekandearv i + 1 annab kiirenduseks vähem kui aurban. Sel juhul tuleb kasutada kahte käiku: i ja i + 1, sealhulgas sellist käiku i, mille kiirendus ületab 2,0 m/s2. Muudel juhtudel muid käike ei kasutata. Katse ajal saavutatud kiirendust awot test kasutatakse kiirenduse awot ref asemel osalise võimsusteguri kP arvutamiseks; d) kui sõidukil on käigukast, millel on ainult üks ülekandearvu valik, tehakse kiirenduskatse selle käiguvalikuga. Saavutatud kiirendust kasutatakse seejärel osalise võimsusteguri kP arvutamiseks awot ref asemel; e) kui mootori nimipöörlemissagedus ületatakse ülekandearvuga enne, kui sõiduk ületab joone BB′, tuleb kasutada järgmist kõrgemat käiku. Kui järgmine kõrgem käik põhjustab kiirenduse, mis on väiksem kui aurban, vähendatakse katsekiirust vtest 2,5 km/h võrra ja ülekandearv valitakse vastavalt käesoleva punkti sätetele. Mingil juhul ei tohi sõiduki katsekiirust langetada alla 40 km/h. Sel juhul on ülekandearv lubatud ka siis, kui awot test ei ole suurem kui aurban. Kui sõiduk ei ole punkti 6.2.3 kohaselt ASEPi nõuetest vabastatud, katsetatakse käiku i ja esitatakse väärtused (Lwot i, nwot,BB i, vwot,BB i), et teha 7. lisa katsed. 3.1.2.1.4.2. Automaatkäigukasti, kohastuva ülekande või variaatorkäigukastiga sõidukid, mida katsetatakse fikseerimata ülekandearvudega Kasutatakse käigukangi asendit, mis on ette nähtud täieliku automaatsõidu jaoks. Kiirendusväärtus awot test arvutatakse välja vastavalt punktile 3.1.2.1.2.2. Katse võib seejärel hõlmata käigu vahetamist allapoole ja suuremat kiirendust. Käigu vahetamine ülespoole ja väiksem kiirendus ei ole lubatud. Tuleb vältida käigu vahetamist sellisele ülekandearvule, mida linnaliikluses ei kasutata. Seega on lubatud paigaldada ja kasutada elektroonilisi või mehaanilisi seadmeid, sealhulgas muuta käigukangi asendeid, et vältida käigu allavahetumist ülekandearvule, mida konkreetsetes katsetingimustes linnaliikluses tavaliselt ei kasutata. Saavutatud kiirendus awot test peab olema võrdne kiirendusega aurban või suurem. Võimaluse korral võtab tootja tarvitusele abinõud, et vältida kiirendusväärtusi awot test, mis on suuremad kui 2,0 m/s2. Saavutatud kiirendust awot test kasutatakse seejärel awot ref asemel osalise võimsusteguri kP arvutamiseks (vt punkt 3.1.2.1.3). 3.1.2.1.5. Kiirenduskatse Tootja määrab kindlaks võrdluspunkti asukoha enne joont AA′, kus gaasipedaal vajutatakse lõpuni alla. Gaasipedaal vajutatakse lõpuni alla (nii kiiresti kui võimalik), kui sõiduki võrdluspunkt jõuab kindlaksmääratud punktini. Gaasipedaali hoitakse all, kuni sõiduki tagapind jõuab jooneni BB′. Seejärel vabastatakse gaasipedaal võimalikult kiiresti. Gaasipedaali lõpuni alla vajutamise punkt märgitakse teatise vormi addendum'isse (1. lisa 1. liide). Tehnilisel teenistusel peab olema võimalik teha eelkatseid. Kahest lahutamatust osast koosnevate liigendatud sõidukite puhul, mida loetakse üheks sõidukiks, ei võeta joone BB′ ületamise aja määramisel arvesse nimetatud poolhaagist. 3.1.2.1.6. Püsikiiruskatse Püsikiiruskatse tehakse sama käiguga/samade käikudega, mis on ette nähtud kiirenduskatse jaoks, püsikiirusel 50 km/h lubatud hälbega ± 1 km/h joonte AA′ ja BB′ vahel. Püsikiiruskatse ajaks tuleb joonte AA′ ja BB′ vahele püsikiiruse säilitamiseks paigaldada kiirenduse juhtseadis. Kui käik fikseeritakse kiirenduskatse ajaks, tuleb seesama käik fikseerida ka püsikiiruskatse ajaks. Püsikiiruskatse ei ole nõutav sõidukite puhul, mille võimsuse ja massi suhe on < 25. 3.1.2.2. M2-kategooria sõidukid suurima lubatud kandevõimega üle 3 500 kg ning M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid Sõiduki liikumise kesktelg peab kogu katse vältel järgima võimalikult täpselt joont CC′ alates joonele AA′ lähenemisest kuni hetkeni, mil sõiduki tagapind ületab joone BB′. Katse tuleb teha ilma haagise või poolhaagiseta. Kui haagist ei saa veduki küljest hõlpsasti lahti haakida, ei võeta haagist joone BB′ ületamisel arvesse. Kui sõiduki koosseisu kuuluvad sellised seadmed nagu betoonisegisti, kompressor vms, ei tohi need seadmed katse ajal töötada. Sõiduki katsemass peab vastama käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 2.2.1 tabelis esitatud näitajatele. Käigu ja sõiduki kiiruse valimisel kasutatavad väärtused nBB′ ja vBB′ peavad olema iga arvessemineva katsesõidu käigus registreeritud nelja väärtuse nBB′, j ja vBB′, j keskmised. Väärtus nBB′ esitatakse lubatud hälbega 10 pööret minutis. Registreeritud väärtust nBB′ kasutatakse kõigis järgnevates arvutustes. Väärtus vBB′ esitatakse täpsusega esimese kümnendkohani (xx,x). Registreeritud väärtust vBB″ kasutatakse kõigis järgnevates arvutustes. Sihttingimused M2-kategooria sõidukitele, mille suurim lubatud kandevõime on üle 3 500 kg, ning N2-kategooria sõidukitele: Kui võrdluspunkt ületab joone BB′, peab mootori pöörlemissagedus nBB′ olema 70–74 % kiirusest S, mille juures mootor saavutab suurima kasuliku nimivõimsuse, ja sõiduki kiirus peab olema 35 ± 5 km/h. Joonte AA′ ja BB′ vahel peab olema tagatud stabiilne kiirendus. Sihttingimused M3- ja N3-kategooria sõidukitele: Kui võrdluspunkt ületab joone BB′, peab mootori pöörlemissagedus nBB′ olema 85–89 % kiirusest S, mille juures mootor saavutab suurima kasuliku nimivõimsuse, ja sõiduki kiirus peab olema 35 ± 5 km/h. Joonte AA′ ja BB′ vahel peab olema tagatud stabiilne kiirendus. 3.1.2.2.1. Ülekandearvu valimine Tootja ülesanne on määrata kindlaks õige katsetamisviis, mis võimaldab saavutada nõutavad tingimused. Sõiduki ülekanne, käik või ülekandearv valitakse nii, et täita käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 3.1.2.2.1.1 või 3.1.2.2.1.2 sätestatud sihttingimusi. Sõiduki ülekannet, käiku või ülekandearvu võib juhtida elektrooniliste või mehaaniliste meetoditega, sealhulgas kiirenduslülituse ärahoidmisega. 3. liite joonistel 4a–4d on katse lihtsustamiseks vooskeemidena esitatud käiguvaliku ja katsesõidu kriteeriumid üle 3 500 kg suuruse suurima lubatud kandevõimega M2-kategooria ning N2-, M3- ja N3-kategooria sõidukitele. 3.1.2.2.1.1. Käsikäigukastiga, automaatkäigukastiga, kohastuva ülekandega ja variaatorkäigukastiga sõidukid, mida katsetatakse fikseeritud ülekandearvudega Tagada tuleb stabiilne kiirendus. Käiguvaliku määravad sihttingimused. Käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.2 sihttingimuste täitmiseks sobivad järgmised tingimused. a) Kui üks valitud käik vastab nii mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′ kui ka sõiduki kiiruse sihttingimusele vtarget BB′, tehakse katse selle käiguga. b) Kui rohkem kui üks valitud käik vastab nii mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′ kui ka sõiduki kiiruse sihttingimusele vtarget BB′, tehakse katse käiguga i, mille puhul kiirus vBB′ gear i on kõige lähemal kiirusele 35 km/h. c) Kui kaks valitud käiku vastavad nii mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′ kui ka sõiduki kiiruse sihttingimusele vtarget BB′ ning järgmisele tingimusele: (vtarget BB′ – vBB′ gear i) = (vBB′ gear i + 1 – vtarget BB′) siis kasutatakse mõlemaid ülekandearve näitaja Lurban väärtuse arvutamiseks. d) Kui üks valitud käik vastab mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′, kuid mitte sõiduki kiiruse sihttingimusele vtarget BB′, kasutatakse kaht käiku, käikux ja käikuy. Sõiduki kiiruse sihttingimused nendele kahele käigule on järgmised: käikx 25 km/h ≤ vBB′x ≤ 30 km/h ning käiky 40 km/h ≤ vBB′y ≤ 45 km/h Nii käikx kui ka käiky peavad vastama mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′. Mõlemaid käike kasutatakse näitaja Lurban väärtuse arvutamiseks. Kui ainult üks käikudest vastab mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′, tehakse katse selle käiguga. Seda käiku kasutatakse näitaja Lurban väärtuse arvutamiseks. e) Kui kumbki käikudest ei vasta mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′ tingimusel d, siis valitakse tingimus f. f) Kui ükski käik ei vasta mootori pöörlemissageduse sihttingimusele, valitakse käik, mis vastab sõiduki kiiruse sihttingimusele vtarget BB′ ning on kõige lähemal mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′, kuid mitte suurem kui ntarget BB′. vBB′ gear i = vtarget BB′ nBB′ gear i ≤ ntarget BB′ Tagada tuleb stabiilne kiirendus. Kui teataval käigul ei saa tagada stabiilset kiirendust, siis seda käiku arvesse ei võeta. Ühegi tingimuse korral ei tohi ületada mootori nimipöörlemissagedust, kui sõiduki võrdluspunkt asub mõõtmisalas. Kui mootori nimipöörlemissagedus mõõtmisalas ületatakse, siis vastavat käiku arvesse ei võeta. 3.1.2.2.1.2. Automaatkäigukastid, kohastuvad ülekanded ja variaatorkäigukastid, mida katsetatakse fikseerimata ülekandearvuga Kasutatakse käigukangi asendit, mis on ette nähtud täieliku automaatsõidu jaoks. Katse võib seejärel hõlmata käigu vahetamist allapoole ja suuremat kiirendust. Käigu vahetamine ülespoole ja väiksem kiirendus ei ole lubatud. Igal juhul tuleb vältida käigu vahetamist ülekandearvule, mida konkreetsele tootja määratud katsetingimusele vastavas linnaliikluses tavaliselt ei kasutata. Seega on lubatud paigaldada ja kasutada elektroonilisi või mehaanilisi seadmeid, sealhulgas muuta käigukangi asendeid, et vältida käigu allavahetumist sellisele ülekandearvule, mida konkreetsetele tootja määratud katsetingimustele vastavas linnaliikluses tavaliselt ei kasutata. Käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.2 sihttingimuste täitmiseks sobivad järgmised tingimused. a) Kui käigukangi asend vastab nii mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′ kui ka sõiduki kiiruse sihttingimusele vtarget BB′, tehakse katse selles käigukangi asendis. b) Kui käigukangi asendi valik vastab mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′, kuid mitte sõiduki kiiruse sihttingimusele vtarget BB′, võetakse sõiduki kiiruse sihttingimuse asemel kaks sõiduki sihtkiirust järgmiselt: vBB′1, mis vastab järgmistele parameetritele: 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h ning vBB′2, mis vastab järgmistele parameetritele: 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h. Tehakse mõlemad katsed, üks kiirusega vBB′1 ja teine kiirusega vBB′2. Mõlemaid katsetingimusi kasutatakse näitaja Lurban väärtuse arvutamiseks. c) Kui tingimuse b korral ei ole mootori pöörlemissageduse ntarget BB′ nõuet võimalik täita, valitakse tingimus d. d) Kui käigukangi asendi valik ei vasta mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′, kuid vastab sõiduki kiiruse sihttingimusele vtarget BB′, võetakse sõiduki kiiruse sihttingimuse asemel kaks sõiduki sihtkiirust järgmiselt: vBB′1, mis vastab järgmistele parameetritele: 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 30 km/h ning vBB′2, mis vastab järgmistele parameetritele: 40 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h. Tehakse mõlemad katsed, üks kiirusega vBB′1 ja teine kiirusega vBB′2. Kasutatakse katset, kus nBB′ on mootori sihtpöörlemissagedusele ntarget BB′ kõige lähemal, kuid mitte suurem kui ntarget BB′. nBB′ i ≤ ntarget BB′ kui i = 1, 2 Kui sõiduk ei vasta tingimusele: nBB′ i ≤ ntarget BB′ kui i = 1, 2 siis kasutatakse tingimust e. e) Kui käigukangi asendi valik ei vasta mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′ ja sõiduki kiiruse sihttingimusele vtarget BB′, valitakse sõiduki kiiruse sihttingimus selliselt: vBB′ = vtarget BB′ + 5 km/h Katse tehakse sõiduki kiirusel vBB′, nii et nBB′ on kõige lähemal mootori pöörlemissageduse sihttingimusele ntarget BB′. Käiku võib ülespoole vahetada ja kiirendust vähendada alles pärast seda, kui sõiduk ületab joone PP′. f) Kui sõiduki käigukast on projekteeritud nii, et valida saab ainult ühte käiku (sõidukäiku), mis piirab mootori pöörlemissagedust katse ajal, katsetatakse sõidukit ainult selle sihtkiirusel vtarget BB′. 3.1.2.2.1.3. Jõuseade, mille sisepõlemismootori pöörlemissagedus ei ole teada Sellise jõuseadmega sõidukid, millel puudub sisepõlemismootori pöörlemissagedus, peavad vastama üksnes sõiduki kiiruse sihttingimusele vtarget BB′. Käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.2 sihttingimuse vtarget BB′ täitmiseks sobivad järgmised tingimused. a) Kui mootori pöörlemissagedus puudub, märgitakse üksnes sõiduki sihtkiirus vtarget BB′. b) Kui mootori pöörlemissagedus puudub ja sõiduki sihtkiirust vtarget BB′ ei ole võimalik saavutada, täidetakse järgmised kaks katsetingimust: esimese katsetingimuse puhul vastab vBB′1 järgmistele parameetritele: 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h ning teise katsetingimuse puhul vastab vBB′2 järgmistele parameetritele: 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h Mõlemaid katsetingimusi kasutatakse näitaja Lurban väärtuse arvutamiseks. c) Kui mootori pöörlemissagedus puudub ning sõiduki sihtkiirusi vtarget BB′ ja vBB′1 vahemikus 25 km/h ≤ vBB′1 ≤ 35 km/h ei ole võimalik saavutada, on vaja teha vaid üks katse kiirusel vBB′2 vahemikus 35 km/h ≤ vBB′2 ≤ 45 km/h Katsetingimust vBB′2 kasutatakse näitaja Lurban väärtuse arvutamiseks. 3.1.2.2.2. Kiirenduskatse Kui sõiduki võrdluspunkt jõuab jooneni AA′, tuleb gaasipedaal lõpuni alla vajutada (ilma automaatse käiguvahetuseta madalamale tavalisel linnasõidul kasutatavast käigust) ja hoida seda all, kuni võrdluspunkt jõuab jooneni BB′ + 5 m. Kiirenduse juhtseadise võib seejärel tootja nõudmisel vabastada. Kahest lahutamatust osast koosnevate liigendatud sõidukite puhul, mida loetakse üheks sõidukiks, ei võeta joone BB′ ületamise aja määramisel arvesse nimetatud poolhaagist. 3.1.3. Tulemuste tõlgendamine M1- ja M2-kategooria sõidukite puhul, mille lubatud täismass on kuni 3 500 kg, ja N1-kategooria sõidukite puhul registreeritakse maksimaalne A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutase iga kord, kui sõiduk liigub joonest AA′ jooneni BB′, ja ümardatakse tulemus esimese kümnendkohani (nt XX,X). M2-kategooria sõidukite puhul, mille lubatud täismass on üle 3 500 kg, ning M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul registreeritakse maksimaalne A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutase iga kord, kui sõiduki võrdluspunkt liigub joonest AA′ jooneni BB′ pluss 5 meetrit, ja ümardatakse tulemus esimese kümnendkohani (nt XX,X). Kui täheldatakse tavapärasest mürarõhust erinevat müra tipptaset, ei võeta seda mõõtmist arvesse. Sõiduki mõlemal küljel ja iga ülekandearvu kohta tehakse iga katsetingimuse puhul vähemalt neli mõõtmist. Mõõtmisi võib vasakul ja paremal küljel teha korraga või järgemööda. Sõiduki ühe külje lõpptulemuse arvutamiseks kasutatakse esimest nelja järjestikust kehtivat mõõtmistulemust 2 dB(A) piires, kehtetud tulemused jäetakse välja (vt punkt 2.1). Kummagi külje tulemused keskmistatakse eraldi ja ümardatakse esimese kümnendkohani. Kõik edasised arvutused Lurban väärtuse saamiseks tehakse sõiduki vasakul ja paremal küljel eraldi. Lõplik registreeritav väärtus ehk matemaatiliselt lähima täisarvuni ümardatud katsetulemus on kummagi külje väärtustest suurem. Joontel AA′, BB′ ja PP′ tehtud kiirusemõõtmiste tulemused märgitakse üles ja neid kasutatakse arvutustes ühe kümnendkohaga. Arvutatud kiirendus awot test märgitakse kahe kümnendkoha täpsusega. 3.1.3.1. M1- ja N1-kategooria sõidukid ning M2-kategooria sõidukid suurima lubatud kandevõimega ≤ 3 500 kg Kiiruskatsel ja püsikiiruskatsel arvutatakse väärtused valemitega: Lwot rep = Lwot (i + 1) + k * (Lwot(i) – Lwot (i + 1)) Lcrs rep = Lcrs(i + 1) + k * (Lcrs (i) – Lcrs (i + 1)) kus k = (awot ref – awot (i + 1))/(awot (i) – awot (i + 1)) Üheainsa ülekandearvuga katsetamisel loetakse saadud tulemused katsetulemusteks. Lõpptulemus arvutatakse Lwot rep ja Lcrs rep kombineerimise teel. Valem on järgmine: Lurban = Lwot rep – kP * (Lwot rep – Lcrs rep) Kaalutegur kP annab osalise võimsusteguri linnasõidu jaoks. Muudel kui üheainsa käiguga katsetel arvutatakse kP valemiga: kP = 1 – (aurban/awot ref) Kui katseks on ette nähtud ainult üks käik, arvutatakse kP valemiga: kP = 1 – (aurban/awot test) Juhul kui awot test on väiksem kui aurban: kP = 0 3.1.3.2. M2-kategooria sõidukid suurima lubatud kandevõimega üle 3 500 kg ning M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid Üheainsa katsetingimuse tulemuse kasutamisel võrdub Lurban lõppväärtus vahetulemusega. Kui kasutatakse kahe katsetingimuse tulemusi, arvutatakse kummagi tingimuse ja kummagi sõidukikülje kahe keskmise vahetulemuse aritmeetiline keskmine. Lurban lõppväärtuseks võetakse kahest arvutatud keskmisest suurem. 3.2. Seisva sõiduki mürataseme mõõtmine 3.2.1. Müratase sõidukite läheduses Mõõtmistulemused märgitakse teatise vormi addendum'isse (1. lisa 1. liide). 3.2.2. Akustilised mõõtmised Mõõtmistel tuleb kasutada käesoleva lisa punktis 1.1 määratletud täppismüramõõturit. 3.2.3. Katsekoha tingimused (vt 3. lisa liide, joonis 2) 3.2.3.1. Mikrofoni läheduses ei tohi olla takistusi, mis võiksid mõjutada akustilist välja, ning mikrofoni ja müraallika vahel ei tohi olla inimesi. Mõõtmise vaatleja peab asuma selliselt, et ta ei mõjuta mõõtmise näitu. 3.2.4. Häiremüra ja tuuleinterferents Mõõteriistade näidud, mis tulenevad ümbritsevast mürast ja tuulest, peavad olema mõõdetavast müratasemest vähemalt 10 dB(A) võrra väiksemad. Mikrofonile võib paigaldada sobiva tuulevarju tingimusel, et võetakse arvesse selle mõju mikrofoni tundlikkusele (vt käesoleva lisa punkt 1.1). 3.2.5. Mõõtmismeetod 3.2.5.1. Mõõtmiste laad ja arv A-sageduskorrektsiooniga detsibellides (dB(A)) väljendatavat maksimaalset mürataset mõõdetakse punktis 3.2.5.3.2.1 osutatud töötamisaja jooksul. Igas mõõtepunktis tehakse vähemalt kolm mõõtmist. 3.2.5.2. Sõiduki asetus ja ettevalmistamine Sõiduk peab asuma katseala keskosas, käigukang vabakäigul ja sidur rakendatud. Kui sõiduki konstruktsioon seda ei võimalda, lähtutakse sõiduki katsetamisel tootja ettekirjutustest seisva sõiduki mootori katsetamise kohta. Enne mõõtmisi tuleb mootor viia tootja juhistele vastavasse tavapärasesse töökorda. Kui sõidukil on automaatse käivitusseadmega ventilaator(id), siis selle süsteemi töörežiimi mürataseme mõõtmiste ajal ei muudeta. Mootorikapott või mootoriruumi kaas, kui sõidukil on need olemas, peavad olema kinni. 3.2.5.3. Müra mõõtmine heitgaasisüsteemi läheduses (vt 3. lisa liide, joonis 2) 3.2.5.3.1. Mikrofoni asukohad 3.2.5.3.1.1. Mikrofon peab asuma joonisel 2 esitatud väljalasketoru võrdluspunktist 0,5 m ± 0,01 m kaugusel ja väljalasketoru otsa vooteljega samasuunalise vertikaaltasapinna suhtes 45° ± 5° nurga all. Mikrofon peab olema võrdluspunktiga ühel kõrgusel, kuid mitte madalamal kui 0,2 m kõrgusel maapinnast. Mikrofoni võrdlustelg peab asuma maapinnaga paralleelsel tasapinnal ja olema suunatud väljalaskeava otsas asuva võrdluspunkti poole. Kui mikrofoni saab seada kahte asukohta, tuleb kasutada kohta, mis asub sõiduki pikikeskjoonest külje suunas kõige kaugemal. Kui väljalasketoru vootelg on sõiduki pikikeskjoone suhtes 90° nurga all, tuleb mikrofon asetada kohta, mis asub mootorist kõige kaugemal. 3.2.5.3.1.2. Sõidukitel, mille heitgaasisüsteemil on väljalaskeavad, mis asuvad üksteisest kaugemal kui 0,3 m, tehakse üks mõõtmine iga väljalaskeava kohta. Aruandesse kantakse kõige kõrgem tase. 3.2.5.3.1.3. Kui heitgaasisüsteemil on kaks või enam üksteisest vähem kui 0,3 m kaugusel asuvat ja sama summutiga ühendatud väljalaskeava, asetatakse mikrofon sõiduki piirjoontele lähima väljalaskeava poole, või kui sellist väljalaskeava ei ole, siis maapinnast kõige kõrgemal asuva väljalaskeava poole. 3.2.5.3.1.4. Vertikaalse väljalaskeavaga sõidukite (nt kommertsveokite) puhul tuleb mikrofon paigutada väljalaskeavaga ühele kõrgusele. Selle telg peab olema vertikaalne ja suunatud üles. Mikrofon tuleb asetada väljalasketoru võrdluspunktist 0,5 ± 0,01 m kaugusele, kuid see ei tohi heitgaasisüsteemile lähimale sõidukiküljele olla lähemal kui 0,2 m. 3.2.5.3.1.5. Sõiduki kere all asuvate väljalaskeavade puhul tuleb mikrofon asetada vähemalt 0,2 m kaugusele sõiduki lähimast osast kohta, mis on väljalasketoru võrdluspunktile lähim, kuid sellele mitte lähemal kui 0,5 m, ning maapinnast 0,2 m kõrgusel ja mitte samal joonel heitgaasivooluga. Punktis 3.2.5.3.1.1 ette nähtud nurga all asetamise nõude võib mõnel juhul täitmata jätta. 3.2.5.3.1.6. Näited mikrofoni asukoha kohta olenevalt väljalasketoru asukohast on esitatud 3. lisa liite joonistel 3a–3d. 3.2.5.3.2. Mootori töötingimused 3.2.5.3.2.1. Mootori sihtpöörlemissagedus Mootori sihtpöörlemissagedus määratakse järgmiselt: a) 75 % mootori nimipöörlemissagedusest S sõidukitel, mille mootori nimipöörlemissagedus on ≤ 5 000 min– 1; b) 3 750 min– 1 sõidukitel, mille mootori nimipöörlemissagedus on üle 5 000 min– 1 ja alla 7 500 min– 1; c) 50 % mootori nimipöörlemissagedusest S sõidukitel, mille mootori nimipöörlemissagedus on ≥ 7 500 min– 1. Kui sõiduk ei saavuta eespool märgitud mootori pöörlemissagedust, on mootori sihtpöörlemissagedus selle seisva sõiduki katse puhul võimalikust maksimaalsest mootori maksimaalsest pöörlemissagedusest 5 % võrra väiksem. 3.2.5.3.2.2. Katsemenetlus Mootori pöörlemissagedust suurendatakse järk-järgult tühikäigusageduselt mootori sihtpöörlemissageduseni, ületamata seejuures sihtpöörlemissageduse ± 3 %-list hälvet, ja hoitakse seda püsivana. Seejärel suletakse seguklapp järsult ja mootori pöörlemissagedus langeb tagasi tühikäigusagedusele. Mürarõhutaset tuleb mõõta tööperioodi vältel, mis hõlmab mootori ühtlase pöörlemissageduse hoidmist 1 sekundi vältel ja kogu aeglustusperioodi. Katsetulemuseks loetakse müramõõturi suurim näit selle tööperioodi vältel, ümardatuna matemaatiliselt esimese kümnendkohani. 3.2.5.3.2.3. Katsete valideerimine Mõõtmine loetakse kehtivaks, kui katsel saavutatud mootori pöörlemissagedus vähemalt 1 sekundi vältel ei erine mootori sihtpöörlemissagedusest rohkem kui ± 3 %. 3.2.6. Tulemused Igas katseasendis tuleb teha vähemalt kolm mõõtmist. Iga mõõtmise kohta registreeritakse maksimaalne A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutase. Konkreetse mõõtmisasendi lõpptulemuse määramiseks kasutatakse esimest kolme kehtivat järjestikust mõõtmistulemust 2 dB(A) piires; kehtetud tulemused jäetakse välja (vt punkt 2.1, v.a katsekoha tehniline kirjeldus). Lõpptulemuseks on kõikides mõõtmisasendites ja kõigi kolme mõõtmise tulemusel saadud maksimaalne müratase. 4. Liikuvate M1-kategooria hübriidsõidukite müra, kui sisepõlemismootor ei saa sõiduki seistes toimida (andmed esitatakse kasutuses oleva sõiduki katsetamise hõlbustamiseks) 4.1. Kasutusel olevate hübriidsõidukite vastavuskatsete hõlbustamiseks, kui sisepõlemismootor ei saa sõiduki seistes toimida, kasutatakse liikuvate mootorsõidukite puhul järgmist 3. lisa punkti 3.1 kohaselt tehtud mürarõhutaseme mõõtmistega seotud teavet kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse võrdlusandmetena: a) käik (i) või fikseerimata ülekandearvudega katsetatud sõidukite puhul katseks valitud käigukangi asend; b) töölüliti asend (lüliti olemasolu korral) mürarõhutaseme Lwot (i) mõõtmise ajal; c) eelkiirenduse vahemaa lPA meetrites; d) sõiduki keskmine kiirus (km/h) täisgaasiga kiirenduse alguses käigul (i) tehtavate katsete puhul ning e) mürarõhutase Lwot (i) mõõdetuna dB(A) täisgaasiga käigul (i) tehtud katsetel, kusjuures tegemist on suuremaga kahest väärtusest, mis on saadud üksikute mõõtmistulemuste keskmise arvutamisel iga mikrofoniasukoha kohta eraldi. 4.2. Kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse võrdlusandmed lisatakse tüübikinnitustunnistusse, nagu on ette nähtud teatise vormi addendum'i punktis 2.3 (1. lisa 1. liide). (1) Kuna rehvide osa üldises müras on märkimisväärne, tuleb arvesse võtta rehvide ja teepinna kokkupuutel tekkiva müra kohta kehtivaid õigusnorme. Veorattarehvid, talverehvid ja erikasutusrehvid, mis on määratletud eeskirja nr 117 punktis 2, tuleb tüübikinnituse ajal ja tootmise nõuetele vastavuse mõõtmistel tootja taotlusel eeskirja nr 117 kohaselt välja jätta. (2) Vt 3. lisa liide, joonis 1. Liide Joonis 1 Liikuvate sõidukite mõõtmisasendid Joonis 2 Võrdluspunkt seisva sõiduki mürataseme mõõtmisel Selgitus: T = pealtvaade S = külgvaade 1 = võrdluspunkt 2 = katseraja pind A = nurkühendusega toru B = alla painutatud toru C = sirge toru D = vertikaalne toru

Joonis 3a Joonis 3b

Joonis 3c Joonis 3d Joonis 3a Vooskeem käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.1 kohaselt katsetatavatele sõidukitele – Lurban väärtuse arvutamine Määrata katsesõiduki võimsuse ja massi suhe (3.1.2.1.1) Arvutada Lurban (3.1.3.1) Ülekandearvu kaaluteguri k arvutamine 2 käiguga katsel (3.1.2.1.4.1) Arvutada Lwot rep ja Lcrs rep (3.1.3.1) Arvutada kP (3.1.3.1) Valida katsemeetod (3.1.2.1.4) Määrata sihtkiirendus aurban (3.1.2.1.2.3) ja võrdluskiirendus awot ref (3.1.2.1.2.4) Püsikiiruskatse (3.1.2.1.6) Kiirenduskatse (3.1.2.1.5) Fikseerimata käigud (3.1.2.1.4.2) Vt joonis 3e Fikseeritud käigud (3.1.2.1.4.1) Vt joonised 3b, 3c ja 3d Joonis 3b Vooskeem käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.1 kohaselt katsetatud sõidukitele – käigu valimine fikseeritud ülekandearvuga 1. OSA Vt kast 2 joonisel 3c Käikude valimine käigu i jaoks stabiilse kiirendusega üle awot ref ja käigu i + 1 jaoks stabiilse kiirendusega alla awot ref Kas kiirendus on stabiilne, s.t viivitusteta? Arvutada katsekiirendus punkti 3.1.2.1.2.1 kohaselt Kas kiirendus on awot ref lubatud hälbe piires? Eelkiirenduse ja algkiiruse valimine Fikseeritud käikude katsetamine punkti 3.1.2.1.4.1 kohaselt Kas kiirendus on ≤ 2,0 m/s2 ja pöörlemissagedus väiksem kui S enne joont BB′? Vt kast 1 joonisel 3c Jah Käigu valimine Jah Jah Ei Ei Ei Arvutada Lwot rep kehtivate katsetulemuste põhjal Kasutada käiku ja arvutada kP punkti 3.1.3.1 kohaselt Joonis 3c Vooskeem käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.1 kohaselt katsetatud sõidukitele – käigu valimine fikseeritud ülekandearvuga 2. OSA Arvutada Lwot rep kehtivate katsetulemuste põhjal Kasutada käiku ja arvutada kP punkti 3.1.3.1 kohaselt Vt kast 3 joonisel 3d Kas pöörlemissagedus käigul i on suurem kui S enne joont BB′? Kas kiirendus käigul i + n on suurem kui aurban? Jah Jah Ei Ei Jah Ei Määrata esimene käik i + n (n=1,2,…) stabiilse kiirendusega ≤ 2,0 m/s2 ja pöörlemissagedus väiksem kui S enne joont BB′ Kasutada mõlemaid käike i ja i + 1 ja arvutada kP punkti 3.1.3.1 kohaselt ja k punkti 3.1.2.1.4.1 kohaselt Kasutada mõlemaid käike i kiirendusel üle 2,0 m/s2 ja i + 1 kiirendusel alla aurban Kas kiirendus käigul i on ≤ 2,0 m/s2 ja pöörlemissagedus väiksem kui S enne joont BB′? Kast 2 Üks käik stabiilse kiirendusega üle 2,0 m/s2 või pöörlemissagedus suurem kui S enne joont BB′ Kast 1 Kaks käiku: käik i stabiilse kiirendusega üle awot ref ja käik i + 1 stabiilse kiirendusega alla awot ref Joonis 3d Vooskeem käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.1 kohaselt katsetatud sõidukitele – käigu valimine fikseeritud ülekandearvuga 3. OSA Katsetada fikseeritud käike punkti 3.1.2.1.4.1 kohaselt uuel katsekiirusel Ei Ei Jah Jah Kas katsekiirus vtest on 40 km/h? Kas pöörlemissagedus käigul i on väiksem kui S enne joont BB′ Vähendada katsekiirust vtest 2,5 km/h võrra käigul i Ühelgi käigul ei ole kiirendus üle aurban ega pöörlemissagedus alla S enne joont BB′ Määrata esimene käik i + n (n=1,2,…) stabiilse kiirendusega kuni 2,0 m/s2 ja pöörlemissagedusega alla S enne joont BB′. Katsetada selle käiguga katsekiirusel vtest = 50 km/h Joonis 3e Vooskeem käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.1 kohaselt katsetatud sõidukitele – käigu valimine fikseerimata ülekandearvuga Arvutada katsekiirendus punkti 3.1.2.1.2.2 kohaselt. Eelkiirendus ei ole lubatud Arvutada kP punkti 3.1.3.1 kohaselt Võimalusel juhtida käikude allapoole vahetamist, et kiirendus oleks kuni 2,0 m/s2 või awot ref , sõltuvalt sellest, kumb on väiksem. Vastasel korral loetakse kehtivaks kiirendus üle 2,0 m/s2. Kas kiirendus on stabiilne, s.t viivitusteta? Arvutada katsekiirendus punkti 3.1.2.1.2.2 kohaselt. Valida eelkiirendus ja algkiirus Valida algkiirus Jah Ei Jah Ei Kas käikude allapoole vahetamise juhtimiseks saab võtta meetmeid? Katsetamine fikseerimata käikudega punkti 3.1.2.1.4.2 kohaselt Arvutada Lwot rep kehtivate katsetulemuste kohaselt Joonis 4a* Vooskeem käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.2 kohaselt katsetatud sõidukitele – katse fikseeritud ülekandearvuga Lõpptulemus (3.1.3.2.) Ainult ühel käigul Mõlemal käigul If nBB′ = ntarget BB′ If (3.1.2.2.1.1 c) (vtarget BB′ – vBB′ gear i) võrdub (vBB′ gear i + 1 – vtarget BB′) Lurban p.sagedusel nBB′ gear i mis on lähim, kuid ≤ ntarget BB′ (3.1.3) Lurban käigul i kiirusega vBB′ gear i lähim kiirusele vtarget BB′ (3.1.3) Lurban (3.1.3) Katsekriteeriumid (3.1.2.2.1.1. a) nBB′ = ntarget BB′ vBB′ = vtarget BB′ Jah, rohkem kui ühel käigul vtarget BB′ = Jah vtarget BB′ = Ei Jah, ühel käigul Sõiduki koormuse määramine (2.2.1) Sihttingimuste täitmine (3.1.2.2)? Fikseeritud ülekandearvud (3.1.2.2.1.1) Katsemeetodi valimine (3.1.2.2.1) Sihttingimuste määramine (3.1.2.2) Arvutada keskmine (3.1.3.2.) Vähemalt kaks katsetingimust Kaks katsetingimust Vähemalt kaks katsetingimust Üks katsetingimus Lurban x kiirusel vBB′ x Lurban y kiirusel vBB′ y (3.1.3) Katsekriteeriumid (3.1.2.2.1.1. f) vBB′ gear i = vtarget BB′ ja nBB′ gear i ≤ ntarget BB′ Katsekriteeriumid (3.1.2.2.1.1. d) nBB′ = ntarget BB′ 25 km/h ≤ vBB′ x ≤ 30 km/h 40 km/h ≤ vBB′ y ≤ 45 km/h Katsekriteeriumid (3.1.2.2.1.1. b) nBB′ = ntarget BB′ Käik i kiirusel vBB′ gear i lähim kiirusele vtarget BB′ ntarget BB′ = Ei Kui (3.1.2.2.1.1 e) vtarget BB′ = Jah ntarget BB′ = Jah Joonis 4b* Vooskeem käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.2 kohaselt katsetatud sõidukitele – katse fikseerimata ülekandearvuga 1. OSA Arvutada keskmine (3.1.3.2.) Lõpptulemus (3.1.3.2.) Katsekriteeriumid (3.1.2.2.1.2. e) vBB′ = vtarget BB′ + 5km/h nBB′ mis on lähim p.sagedusele ntarget BB′ Lurban p. sagedusel nBB′ mis on lähim p.sagedusele ntarget BB′ (3.1.3) Lurban p.sagedusel nBB′ i mis on lähim, kuid ≤ ntarget BB′ for i=1,2 (3.1.3) Kaks katsetingimust Kaks katsetingimust Üks katsetingimus Üks katsetingimus Katsekriteeriumid (3.1.2.2.1.2. d) 25 km/h ≤ vBB′ 1 ≤ 30 km/h 40 km/h ≤ vBB′ 2 ≤ 45 km/h nBB′ i ≤ ntarget BB′ Katsekriteeriumid (3.1.2.2.1.2. b) nBB′ = ntarget BB′ 25 km/h ≤ vBB′ 1 ≤ 35 km/h 35 km/h ≤ vBB′ 2 ≤ 45 km/h If nBB′ i > ntarget BB′ Kui (3.1.2.2.1.2. c) vtarget BB′ = Ei Sihttingimuste täitmine (3.1.2.2)? Lurban 1 kiirusel vBB′ 1 Lurban 2 kiirusel vBB′ 2 (3.1.3) Lurban (3.1.3) Katsekriteeriumid (3.1.2.2.1.2. a) nBB′ = ntarget BB′ vBB′ = vtarget BB′ vtarget BB′ = Ei vtarget BB′ = Jah ntarget BB′ = Ei vtarget BB′ = Jah ntarget BB′ = Jah Sõiduki koormuse määramine (2.2.1) Fikseeritud ülekandearvud (3.1.2.2.1.2) Katsemeetodi valimine (3.1.2.2.1) Sihttingimuste määramine (3.1.2.2) Joonis 4c* Vooskeem käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3.1.2.2 kohaselt katsetatud sõidukitele – katse fikseerimata ülekandearvuga 2. OSA Lurban (3.1.3