Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0138 - 0143



Täitevkomitee otsus, 16. september 1998, millega luuakse alaline Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (SCH/Com-ex (98)26 def.) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 132, võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 7, võttes arvesse ühisdeklaratsiooni artikli 139 kohta konventsioonile lisatud lõppaktis, arvestades, et alalise komitee loomise algatus tuleneb soovist täiendada Euroopa Liidu käsutuses olevaid vahendeid; pidades meeles vajadust järgida riikliku suveräänsuse põhimõtet; arvestades, et sobival ajal võib tekkida vajadus seda komiteed kohandada, et võtta arvesse Euroopa Liidu toimimisraamistikku, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Täitevkomitee egiidi all asutatakse alaline Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (edaspidi "alaline komitee"), et esiteks kindlaks teha, kas kandidaatriigis on täidetud kõik konventsiooni jõustamise tingimused, ja teiseks tagada Schengeni acquis' õige kohaldamine riikides, mis konventsiooni juba rakendavad, eeskätt probleemidele osutamise ja lahenduste pakkumise teel. Alaline komitee vastutab ainsana aruannete koostamise eest, mille eesmärk on anda hinnang kandidaatriikide ettevalmistustele Schengeni konventsiooni jõustamiseks ning kontrollida, kas kõik Schengeni konventsiooni tegeliku kohaldamise ja piirikontrolli kaotamise eeltingimused on täidetud. Alalise komitee teine ülesanne on panna alus, millelt täitevkomitee saab tagada Schengeni konventsiooni nõuetekohase kohaldamise selle juba jõustanud riikides, eriti järgides välispiiri külastuskomiteede antud soovitusi, tagades järelmeetmete võtmise iga-aastases välispiiride aruandes nimetatud puuduste kõrvaldamiseks, koondades suuremat tähelepanu välispiiri kontrolli kvaliteedi parandamiseks vajalikele ühismeetmetele ja optimeerides konventsiooni rakendamise politseikoostöö, õigusalase koostöö ning SIS-i valdkondades. Alaline komitee otsib lahendusi avastatud probleemidele ja teeb ettepanekuid konventsiooni rahuldavaks ning optimaalseks rakendamiseks. Ainuvastutus kontrolli eest konventsiooni nõuetekohase kohaldamise tagamiseks jääb jätkuvalt Schengeni riikidele. Alaline komitee piirdub seetõttu järgmises volituses määratletud kontrolliprotseduuridega. Need kaks ülesannet õigustavad alalisele komiteele kahe eraldi volituse andmist: 1) valmistada ette aruanded, mille alusel tehakse kindlaks, et kandidaatriigis on täidetud kõik Schengeni konventsiooni jõustamise eeltingimused. Neil juhtudel nimetatakse seda "hindamiskomiteeks" ja see vastutab nende riikide ettevalmistuse hindamise eest; 2) panna alus, et täitevkomitee saab tagada konventsiooni nõuetekohase kohaldamise seda juba kohaldavates riikides, pidades silmas selle kohaldamise ja Schengeni partnerite vahelise koostöö optimeerimist. Esmalt peab ta leidma lahendused konventsiooni jõustamise järel tekkinud probleemidele ja tegema ettepanekuid kontrolli parendamiseks vastavalt konventsioonis seatud eesmärkidele ja selle vaimule. Sel juhul kutsutakse seda "rakendamiskomiteeks". I. HINDAMISKOMITEE KANDIDAATRIIKIDES KONVENTSIOONI JÕUSTAMISEKS 1. HINDAMISKOMITEE ÜLESANDED Igal korral, kui mõni riik on konventsiooni jõustamise kandidaat, koostab hindamiskomitee oma hindamisvolituste kontekstis tegutsedes aruande, sätestades kriteeriumide nimekirja, mida kandidaatriigid peavad täitma. Nimekiri näitab täpselt standardi, milleni tuleb kõigis konventsiooniga hõlmatud valdkondades jõuda. Kui täitevkomitee on need standardid heaks kiitnud, tõendab alaline komitee teises aruandes, kas konventsiooni jõustamise kandidaatriik rahuldab neid kriteeriume ja järgib nõutavat standardit. Igas komitee pädevusalas võib ta suunata pädeva ekspertgrupi tema konkreetses valdkonnas aruannet koostama. Need aruanded käsitlevad kvalitatiivseid, kvantitatiivseid, tegevuse, halduse ja korralduse aspekte ning peaksid esile tooma puudusi või nõrkusi, pakkudes samas lahendusi. 2. PÄDEVUSALAD Komitee koostab üksikasjaliku ja täieliku aruande ja hindab, kui hästi on Schengeni konventsiooni jõustamise kandidaatriigid ette valmistatud kõigis 14. detsembri 1993. aasta otsuses SCH/Com-ex (93) 10 nimetatud valdkondades ja kinnitab, et kõiki Schengeni acquis' rakendamise eeltingimusi respekteeritakse. Hinnang käsitleb eeskätt järgmisi valdkondi: - välispiiride kontroll, eriti üldkäsiraamatu kohaldamine, - väliste maa- ja merepiiride seire, - viisad, eriti ühiste konsulaarjuhiste kohaldamine, - välismaalaste liikumist reguleerivad tingimused, kaasa arvatud meetmed, mis võetakse ebaseadusliku sisserände ja ebaseaduslikult Schengeni territooriumil viibivate välismaalaste suhtes, - elamisload ja märked sissesõidukeelu kohta, - politseikoostöö, - vastastikune abi kriminaalasjades, kaasa arvatud väljaandmine, - narkootilised ained, - SIS, eriti SIRENE-käsiraamatu kohaldamine, - isikuandmete kaitse, - väljasaatmis- ja tagasivõtmispoliitika, - lennujaamades liikumise kord. Ühelt poolt võtab alaline komitee oma aluseks järgmised ülesanded välispiiride, politseikoostöö, SIS-i ja viisadega seotud valdkondades; teiselt poolt koostab ta nimekirja ülesannetest, mida peavad täitma eksperdid muudes valdkondades: a) Välispiiride ja migratsioonivoogude kontroll, kaasa arvatud kahe- ja mitmepoolne koostöö kolmandate riikidega ning tagasivõtmise küsimus Arvestades kohalikku geograafilist olukorda ja sõltuvalt külastatud riigi välispiiride liigist peavad eksperdid: - külastama kõiki merepiire, et kohapeal koguda teavet seiremeetmete tõhususe kohta merel ja maal, eriti öösel; ning jälgima, kuidas tehakse isikute ja lasti kontrolli tüüpilistes sadamates, - jälgima kontrollimeetmeid maapiiridel eesmärgiga kontrollida nende tõhusust päeval ja öösel. Nad peavad hankima teavet ebaseaduslike sisserändajate üle piiri toimetamise vastase võitluse kohta muu hulgas kontrolliasutuste küsitlemise teel, - külastama kõiki lennujaamu kontrollimaks, kuidas kohaldatakse Schengeni sätteid, - külastama lisaks välispiiri ja sisserändajate kontrolli eest vastutavaid keskasutusi ning uurima haldusstruktuure ja siseriikliku ning kohaliku tasandi kooskõlastust, - esitama piiripunkte ja keskasutust külastades küsimusi piiril viisade andmise tavade kohta, - kontrollima piiripunkte ja keskasutust külastades SIS-i kasutuselevõtmise valmidust, - hindama välispiiridel tehtava kontrolli korda ametlikes piiripunktides ja vahepealsetes piirkondades, - hindama välispiiridel kättesaadavaid tehnilisi vahendeid muu hulgas valedokumentide käsitsemiseks, - hindama maa- ja merepiiride seiret, - kontrollima, kas mitmesugustel külastatud piiridel on piisav personali tase koos nende koolitusega muu hulgas valedokumentide märkamise osas, - kontrollima külastatud välispiiridel võetud meetmeid ebaseadusliku sisserände ja üldisemalt kuritegevusega tegelemiseks, - kontrollima piiril mitte sisse lubatud või ebaseaduslikult kohal viibivate isikute suhtes võetavaid meetmeid, - kontrollima ebaseaduslike sisserändevõrkudega võitlemiseks kasutatavaid meetmeid, - hindama koostööd naaberriigiga (naaberriikidega). Külastuse eesmärk on kohapeal hinnata seiremeetmete tõhusust ning nende vastavust Schengeni konventsioonis, üldkäsiraamatus ja asjakohastes täitevkomitee otsustes sätestatud Schengeni kontrollistandarditele. b) Koostöö ühistel piiridel juba konventsiooni kohaldavate riikidega, pidades peamiselt silmas politseikoostööd ja õigusalast koostööd, eeskätt kahepoolsete lepingute sõlmimine ja kontaktametnike lähetamine Selles kontekstis on alalise komitee ülesanne kontrollida: - igapäevase koostöö tõhusust ühistes piiripiirkondades konventsiooni ja kahepoolsete lepingute rakendamisel, - suutlikkust ja tahet rakendada ning arendada ühiseid piiriüleseid tegevusi vastavalt konventsioonile ja kahepoolsetele kokkulepetele, - suutlikkust ja tahet rakendada ja arendada koostööd kontaktametnikega, - koostöö tõhusust Schengeni välispiiri naaberriikidega võitluses kuritegevuse ja eriti ebaseaduslike sisserändevõrkude vastu, - politsei ligipääsu andmebaasidele ja üldist koolitust, - piiriüleste koostööstruktuuride tõhusust, - otsest koostööd ja suhteid kandidaatriigi ja Schengeni riikide asutuste vahel, - turvavahendite ja personali taset piirialal. c) SIS, SIRENE-kontorid, rajatiste ja isikuandmete kaitse Selles kontekstis on alalise komitee ülesanne kontrollida: Tehnilised aspektid - tulevase N.SIS-i kvalitatiivseid, kvantitatiivseid, tegevusalaseid, korralduslikke ja tehnilisi aspekte, - tehnilisi vahendeid ja menetlusi, mida kasutatakse teabe edastamiseks siseriiklikest teabesüsteemidest N.SIS-i (allalaadimine SIS-i siseriiklikest süsteemidest), - tehnilisi vahendeid SIS-i andmete kättesaadavaks tegemiseks kohalikele kasutajatele ja N.SIS-i ja C.SIS-i andmete sünkroniseerimise tagamiseks, - N.SIS-i tehnilist kättesaadavust. Andmeid ja nende kasutamist käsitlevad aspektid - andmete kogust, mille riik on valmis SIS-i integreerima, - hõlmatavate andmete kvaliteeti (rubriikide täielikkus), - terminalide geograafilist asukohta, nende arvu ja töist seisundit (SIS-i andmete kättesaadavus lõppkasutajatele), - SIS-is sisalduvate andmete kasutamiseks volitatud töötajate koolitust, - sisemist korda ja juhendit, mida järgitakse märgete tegemisel kokkulangevuse korral, - erinevate märkevõimaluste kasutamist, - SIRENE-kontorite toimimisvõimet (kooskõlastamine talituste vahel, vastamisajad). Rajatiste ja andmete kaitse - rajatiste ja isikuandmete kaitse korralduslikke ja tehnilisi aspekte, - meetmeid süsteemidele ja andmetele ligipääsu tõkestamiseks, - meetmeid, mille eesmärk on erinevad töötlustasandid vastavalt kasutaja kohustustele, - aegunud märgete eemaldamist reguleerivaid tingimusi. d) Viisade andmine - ühistes konsulaarjuhistes sätestatutega võrreldavaid üldtingimusi, mis reguleerivad viisade andmist, - sätteid konsulteerimise kohta enne viisade andmist, - sätteid SIS-iga konsulteerimise kohta enne viisade andmist, - sätteid Schengeni kleebiste hankimiseks ja ladustustingimusi. Alaline komitee juhib nende aruannete kooskõlastamist ja esitab täitevkomiteele üldise aruande. II. JUBA KONVENTSIOONI KOHALDAVATE RIIKIDE RAKENDAMISKOMITEE 1. ÜLESANDED Alaline komitee tagab raamistiku kõigi välispiiridel tekkivate probleemide märkamiseks ja olukordade eristamiseks, mis ei järgi vastavalt konventsiooni vaimule ja eesmärkidele kehtestatud standardit. Alalise komitee abil saavad külastatud riik ja täitevkomitee teadlikuks tekkinud probleemidest koos pakutavate lahendustega konventsiooni kohaldamiseks rahuldaval ning kõige tõhusamal viisil. Kõigi pärast konventsiooni jõustamist tekkinud probleemide puhul on komitee ülesanne teha tehnilisi ettepanekuid kontrolli, turvalisuse ja õigusalase koostöö, sealhulgas väljaandmise parendamiseks. Samuti kontrollib komitee, kas külastuskomiteede esitatud soovitusi ja märkusi on arvesse võetud ja kas need on võimaldanud turvalisuse puudujääkide kõrvaldamist. Samuti on komitee ülesanne kontrollida probleeme, mis tõsteti esile iga-aastases aruandes olukorra kohta konventsiooni kohaldavate riikide välispiiridel. Komitee täidab oma kohustusi paindlikult ja objektiivselt koostöös pädevate asutustega ja järgides siseriiklikul tasandil kohaldatavaid juriidilisi ning eetilisi reegleid ja püüab seda tehes saavutada ühist eesmärki: parendada turvalisust ning võtta arvesse teiste konventsiooni kohaldavate riikide huve. 2. HÕLMATAVAD VALDKONNAD Juba konventsiooni kohaldavate riikide puhul antakse komiteele suuremad volitused kui külastuskomiteedele, aga ta keskendub jätkuvalt praktilistele aspektidele. Järgmisi läbi kogu Schengeni acquis, ulatuvaid valdkondi võib hinnata ja tuleb seetõttu arvesse võtta: - välispiiride kontroll ja seire, - politseikoostöö juba konventsiooni kohaldavate riikide piirialadel, - Schengeni infosüsteem, - Schengeni viisade andmise tingimused (eeskätt kord, mis reguleerib konsulteerimist lepinguosaliste riikidega riskikodakondsuste puhul), - meetmed, mille eesmärk on lõpetada territooriumilt leitud ebaseaduslike välismaalaste kohalviibimine, - vastastikune abi kriminaalasjades, kaasa arvatud väljaandmine. Eelistada tuleks järgmisi: a) Välispiiride kontroll ja seire - sätted kontrollimise kohta ametlikes piiripunktides välispiiridel ja piirialadel, - välispiiridel kättesaadavad tehnilised vahendid eeskätt võltsitud dokumentide avastamiseks, - kindlakstegemine, kas personali tasemed on konkreetse külastatud piiri puhul piisavad, - välispiiride kontroll ja seire, mis hõlmab liikuvpatrulle ning paikse seire süsteeme ja meetodeid, - ametnike koolitus muu hulgas võltsitud dokumentide avastamise osas, - külastatud välispiiridel võetud meetmed ebaseadusliku sisserände ja üldisemalt kuritegevusega võitlemiseks, - meetmed, mis võetakse isikute suhtes, kellel piiril ei lubata sisse sõita, või ebaseaduslikult Schengeni territooriumil viibivate isikute suhtes, - ebaseaduslike sisserändevõrkudega võitlemiseks kasutatavad meetmed, - olemasolevad koostöövormid naaberriigiga (naaberriikidega), - ebaseadusliku sisserände vastu võitlemise ja nende talituste siseriikliku ja kohaliku kooskõlastamise eest vastutava(te) talitus(t)e halduskorraldus, - SIS-i kasutamine piiripunktides. b) Politseikoostöö juba konventsiooni kohaldavate riikide piirialadel - kahepoolsete kokkulepete olemasolu, - jälitus- ja seireõiguse kasutamine, - piiriülese koostöö korraldus, - otsene koostöö talituste vahel, - turvaeesmärkidel piirialal kasutatav varustus ja personal, - kontaktametnikke hõlmav koostöö. c) Schengeni infosüsteem - allalaadimine SIS-i siseriiklikest süsteemidest, - N. SIS-i ja SIRENE-kontorite tehniline kättesaadavus, - lõppkasutajate ligipääs SIS-i andmetele, - aegunud märgete kustutamise tingimused, - erinevate märkevõimaluste kasutamine, - SIRENE-kontorite toimevõime: reageerimisaeg jne. d) Schengeni viisade andmise tingimused - ühiste konsulaarjuhiste lisas 5B ettenähtud sätted konsulteerimise kohta enne viisade andmist, - sätted SIS-iga konsulteerimise kohta enne Schengeni viisade andmist, - antud VLTV-d: kogus, sihtrühmad, põhjused, - sätted Schengeni kleebiste hankimiseks ja ladustustingimused. III. ALALISE KOMITEE JUHTPÕHIMÕTTED Alalise komitee koosseis Komitee on alaline organ. See koosneb iga konventsiooni või koostöölepingu allakirjutanud riigi ühest kõrgemast esindajast. (Kõrgemal esindajal võib olla saatjaid.) Alalist komiteed abistab seoses tema koosolekute ja mitmesuguste ülesannetega sekretariaat. Alaline komitee külastab kõiki riike täitevkomitees sätestatavas järjekorras ja vaheaegadega. Oma ülesannete täitmiseks saavad alalised liikmed kutsuda Schengeni riike ajutiselt lähetama eksperte igas komitee pädevusvaldkonnas, eriti kohustuste täitmiseks riikides vastavalt alaliste liikmete määratletud korrale. Teatavaid eksperte kaasavaid ülesandeid võib täita ühiselt või need võivad keskenduda ühele valdkonnale. Igal riigil on õigus määrata ekspert, kes täidab ülesandeid alalise komitee raames. Alaline komitee püüab siiski hoida delegatsioonide liikmeskonna tasemel, mis on kokkusobiv ülesannete tehniliste raskustega. Kui samal ajal toimub mitu külastust, milles osalevad ekspertide rühmad, kellest igaüks on spetsialiseerunud konkreetsele valdkonnale, korraldatakse enne külastuse lõppu kõigi ekspertide osavõtul kooskõlastuskoosolek. Ekspertidel peab olema vajalik kvalifikatsioon ja üldiselt oleks alati soovitav nimetada samad eksperdid. Euroopa komisjon osaleb vaatlejana alalise komitee töös ja komiteed, keskrühma ning täitevkomiteed teenindavate töörühmade tegevustes. Ühine järelevalveasutus Alaline komitee täidab oma ülesandeid, piiramata ühise järelevalveasutuse volitusi. Komitee on volitatud konsulteerima asutusega tema pädevusalasse kuuluvates valdkondades. Külastatavad kohad Alaline komitee valib koos vastavate töörühmadega külastatavad kohad ja kogutava teabe iga üksikjuhtumi puhul eraldi. Keelte kasutamine Iga külastuse puhul määratakse külastuste ajal kasutatavate keelte üksikasjad. Komitee tegevuste hõlbustamine Külastatava riigi asutused tagavad, et tema asutused pakuvad komiteele ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks vajalikku koostööd ja abi. Külastatav riik peab andma komiteele asjakohase teabe külastatavate kohtade kohta ja kogu kasuliku statistilise, faktilise, analüütilise või muu teabe (ühes Schengeni ametlikest keeltest) vähemalt üks kuu enne külastuse algust. Külastustel tekkinud reisi- ja majutuskulude hüvitamine Reisi- ja majutuskulud katavad komitee liikmed või nende eksperdid. Vastuvõtjariik kannab logistilise abi kulud kohapeal. Aruande koostamine Aruanne koostatakse standardmudeli alusel, mille alaline komitee sätestab pädevate töörühmadega konsulteerides. Mudelit võib vastavalt vajadustele ja asjaoludele kohandada. Aruande eelnõu kirjutab eesistujariik ja esitab selle ekspertide rühmale, kes püüavad leida üksmeelt aruande koostamise osas. Vastuvõtjariigi esindajatel on selles rühmas vaatleja staatus. Kui eksperdid on aruande koostanud, esitatakse see vastuvõtjariigile, kes võib koostada arvamuse. Aruanne ja arvamus esitatakse alalisele komiteele, kes püüab leida kahe dokumendi vahel üksmeelt. Vaieldavateks jäävate punktide puhul esitab komitee kummagi osapoole arvamuse. Aruanded peavad selgesti näitama, millistes valdkondades on eesmärgid saavutatud ja millistes mitte koos konkreetsete ettepanekutega meetmete kohta, mida tuleks võtta olukorra parandamiseks või parendamiseks. Lõpliku otsuse vastuvõtmise eest vastutab igal juhul täitevkomitee. Konfidentsiaalsus Komitee liikmed ja eksperdid loevad oma kohustuste täitmise käigus saadavat teavet konfidentsiaalseks. Vastavalt käesolevale otsusele koostatud aruandeid loetakse konfidentsiaalseteks. Königswinter, 16. september 1998 Esimees M. Kanther --------------------------------------------------