Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 7 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse mootorsõidukite (välja arvatud mootorrataste) ja nende haagiste eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate, piduritulelaternate ja ülemiste ääretulelaternate tüübikinnitust

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni

02-seeria muudatuste 23. täienduseni — jõustumiskuupäev: 9. oktoober 2014

SISUKORD

EESKIRI

Reguleerimisala

Lisad

REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse:

1. MÕISTED

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.1. „Eesmine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku ja laiuse märkimiseks eestpoolt vaadatuna;

1.2. „Tagumine ääretulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki kohaloleku ja laiuse märkimiseks tagantpoolt vaadatuna.

1.3. „Piduritulelatern”– latern, mida kasutatakse sõiduki taga olevate teiste liiklejate teavitamiseks sellest, et sõidukijuht kasutab sõidupidurit. Piduritulelaternad võib aktiveerida aeglusti või muu sarnane seade.

1.4. „Ülemine ääretulelatern”– külgserva äärmiste punktide lähedusse võimalikult kõrgele paigaldatud latern, mis on mõeldud sõiduki kogulaiuse selgeks märgistamiseks. Teatavate mootorsõidukite ja haagiste puhul täiendab kõnealune latern sõiduki ääretulelaternaid ja juhib erilist tähelepanu sõiduki gabariidile.

1.5. Mõistete määratlused:

Käesolevas eeskirjas kasutatakse tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid.

1.6. „Eri tüüpi eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad”– laternad, mis igas nimetatud kategoorias erinevad järgmiste oluliste näitajate poolest:

Laternat ei loeta kuuluvaks teise tüüpi, kui tal on teist värvi valgusallikas või filter.

1.7. Käesoleva eeskirja viidetega standardhõõglampidele ja eeskirjale nr 37 osutatakse tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 ja selle muudatuste seeriale.

Käesoleva eeskirja viidetega standardsetele LED-valgusallikatele ja eeskirjale nr 128 osutatakse tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 128 ja selle muudatuste seeriale.

2. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

2.1. Tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. Taotluses tuleb märkida:

2.2. Taotlusele tuleb seadme iga tüübi kohta lisada:

Kolmes eksemplaris joonised, mis on piisavalt üksikasjalikud, et saaks teha kindlaks seadme tüübi, ja millel on järgmised detailid:

3. MÄRGISTUS

Tüübikinnituse saamiseks esitatud seadmetel peab olema:

3.1. taotleja kaubanimi või -märk; see märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu;

3.2. selgesti loetav ja kustumatu märgistus (v.a mitteasendatavate valgusallikatega laternad), millelt on näha:

3.3. piisava suurusega ala punktiga 4.2 ettenähtud tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste jaoks; see ala peab olema märgitud punktis 2.2.1 nimetatud joonistel;

3.4. valgusallika elektroonilise juhtseadisega või valgustugevust reguleeriva juhtseadisega ja/või mitteasendatavate valgusallikatega ja/või valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul normpinge või pingevahemiku ja normvõimsuse märgistus.

3.5. laternate puhul, mis töötavad muul kui normitud nimipingel 6 V, 12 V või 24 V, kasutades valgusallika elektroonilist juhtseadist või valgustugevust reguleerivat juhtseadist, mis ei kuulu laterna juurde, või teisese töörežiimiga lampide puhul, peab laternale olema kantud ka ettenähtud normitud sekundaarpinget tähistav märgistus;

3.6. valgusallika mooduli(te)ga laternate puhul peab valgusallika mooduli(te)le olema kantud:

3.7. Valgusallika elektroonilisele juhtseadisele või valgustugevust reguleerivale juhtseadisele, mis kuulub laterna juurde, aga ei sisaldu laterna korpuses, peab olema kantud tootja nimi ja tunnusnumber.

4. TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

4.1. Üldosa

4.1.1. Kui punkti 2.2.4 kohaselt tüübikinnituse saamiseks esitatud kaks seadet vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse tüübikinnitus. Seotud laternasüsteemi kõigi seadmete kohta peab tüübikinnituse taotluse esitama üks ja sama taotleja.

4.1.2. Kui kaks või rohkem laternat on osa ühest ja samast grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevast üksusest, antakse tüübikinnitus ainult juhul, kui mõlemad/kõik asjaomased laternad vastavad käesoleva või mõne muu eeskirja nõuetele. Kui asjaomased laternad ei vasta ühegi eeskirja nõuetele, ei tohi neid sellises grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosnevas üksuses kasutada. Käesolevat sätet ei kohaldata kahe hõõgniidiga lambiga esilaternate suhtes, kui tüübikinnitus antakse vaid ühele tulele.

4.1.3. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 02) näitavad tüübikinnituse andmise kuupäevaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvale seadmetüübile, välja arvatud tüübikinnituse laiendamise korral seadmele, mis erineb juba tüübikinnituse saanud seadmest üksnes kiiratava valguse värvuse poolest.

4.1.4. Teade seadmetüübi käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmisest keeldumise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta edastatakse käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi abil käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

4.1.5. Igal seadisel, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud tüübile, peab olema eespool punktis 3.3 osutatud alal (lisaks vastavalt kas punktides 3.1 ja 3.2 või 3.4 kirjeldatud märgistusele) punktidega 4.2 ja 4.3 ettenähtud tüübikinnitusmärk.

4.2. Tüübikinnitusmärgi elemendid

Tüübikinnitusmärk koosneb järgmistest elementidest:

4.2.1. rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb:

4.2.2. järgmistest lisatähistest:

R-täht seadmete puhul, mis vastavad käesolevas eeskirjas tagumistele ääretulelaternatele esitatud nõuetele; R-tähele järgneb number 1, kui seadme valgustugevus on muutumatu, või number 2, kui seadme valgustugevus on muudetav;

tähekombinatsioon „RM” seadmete puhul, mis vastavad käesolevas eeskirjas tagumistele ülemistele ääretulelaternatele esitatud nõuetele; tähekombinatsioonile järgneb number 1, kui seadme valgustugevus on muutumatu, või number 2, kui seadme valgustugevus on muudetav;

H-täht eesmiste või tagumiste ääretulelaternate puhul, mille nähtavusnurgad on nulltelje suhtes horisontaalsuunas ebasümmeetrilised, ja eesmiste või tagumiste ülemiste ääretulelaternate puhul nool, mis on suunatud külje poole, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 80°;

4.2.3. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit (praegu 02, mis tähistab 02-seeria muudatusi, mis jõustusid 5. mail 1991), mis näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab tüübikinnituse andmise ajal käesoleva eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi, ning vajadusel ka eespool kirjeldatud noolel võivad paikneda eespool nimetatud lisatähiste läheduses.

4.2.4. Punktides 4.2.1 ja 4.2.2 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustutamatud ka siis, kui seade on sõidukile paigaldatud.

4.3. Tüübikinnitusmärgi kujundus

4.3.1. Sõltumatud laternad

Käesoleva eeskirja 3. lisa punktides 1–6 on esitatud tüübikinnitusmärkide ja eespool nimetatud lisatähiste näidiseid.

Kui eri tüüpi laternad, millel on ühesugune sama või eri värvi hajutiklaas, vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib kasutada ühtset rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud E-tähest, millele järgnevad kinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusmärgi võib kinnitada ükskõik kuhu lambi peale eeldusel, et:

4.3.2. Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad

4.3.2.1. Kui grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile kinnitada ühe rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, millel on E-tähte ümbritsev ringjoon, millele järgneb kinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusmärk võib paikneda mis tahes kohas grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate peal, tingimusel et:

4.3.2.2. Laternale märgitakse iga laterna tunnusmärk, mis vastab tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjale, ning tüübikinnituse andmise ajal eeskirja kõige hilisemaid suuri tehnilisi muudatusi hõlmav seeria ja vajadusel nõuetekohane nool:

4.3.2.3. Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed.

4.3.2.4. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Üks ja sama kokkuleppe osaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirja reguleerimisalasse kuuluvate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübile.

4.3.2.5. Käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 8 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide näidised koos kõigi eespool nimetatud lisatähistega.

4.3.3. Esilaternaga vastastikku ühendatud laternate puhul, mille klaase kasutatakse ka muude esilaternate tüüpide juures:

kohaldatakse punkti 4.3.2 sätteid.

4.3.3.1. Kui aga eri tüüpi esituledel või esituld hõlmavatel laternaüksustel on sama hajutiklaas, võivad nendel klaasidel olla erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaternate või laternaüksuste nendele tüüpidele, tingimusel et ka esilaterna klaasidega lahutamatult ühendatud korpusel on punktis 3.3 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastavad tüübikinnitusmärgid. Kui eri tüüpi esilaternatel on ühine korpus, siis võivad korpusel olla erinevad tüübikinnitusmärgid.

4.3.3.2. Käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 9 on esitatud esilaternaga vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide näidised.

4.3.4. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. Selle võib kinnitada seadme läbipaistvale või läbipaistmatule sise- või välisosale, mida ei saa eraldada seadme valgust kiirgavast läbipaistvast osast. Märgistus peab olema nähtav ka siis, kui seade on paigaldatud sõidukile või kui mõni liikuv osa, näiteks mootorikate või pagasiruumi kaas või sõiduki uks, on avatud.

5. ÜLDNÕUDED

5.1. Iga esitatud seade peab vastama punktides 6 ja 8 esitatud nõuetele.

5.2. Seadmed peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tavapärastes tingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist kasutamise ajal, oleks kindlustatud nende nõuetekohane toimimine ja käesoleva eeskirjaga ettenähtud omaduste säilimine.

5.3. Eesmiste või tagumiste ääretulelaternatena tüübikinnituse saanud laternaid loetakse ka tüübikinnituse saanud ülemisteks ääretulelaternateks.

5.4. Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid võib kasutada ka ülemiste ääretulelaternatena.

5.5. Lubatud on ääretulelaternad, mis on vastastikku ühendatud muu talitlusega, kasutavad ühist valgusallikat ja on projekteeritud nii, et need töötavad alaliselt koos valgustugevust reguleeriva lisasüsteemiga.

5.5.1. Piduritulelaternaga vastastikku ühendatud ääretulelaternate puhul peab aga seade olema kas:

Mõlemal juhul tuleb teha asjakohane märge teatisesse.

5.6. Valgusallika moodulite puhul kontrollitakse, kas:

5.6.1. valgusallika mooduli(te) ehitus vastab järgmistele tingimustele:

5.6.2. Valgusallika moodulid on avamiskindlad.

5.6.3. Valgusallika moodul on projekteeritud nii, et ka tööriistu kasutades ei ole seda võimalik mehaaniliselt vahetada ühegi tüübikinnituse saanud asendatava valgusallikaga.

5.7. Kui eesmise ääretulelaterna sisse on paigaldatud üks või mitu infrapunakiirguse generaatorit, peavad eesmise ääretulelaterna fotomeetrilised ja värvuse nõuded olema täidetud nii infrapunakiirguse generaatori(te) töötamise kui ka mittetöötamise korral.

5.8. Juhul kui:

peavad asjaomase kategooria muutumatu valgustugevusega laternatele kehtestatud nõuded olema automaatselt täidetud.

5.9. Asendatavate valgusallikate korral:

5.9.1. võib kasutada kõiki eeskirja nr 37 ja/või eeskirja nr 128 alusel tüübikinnituse saanud valgusallikate kategooriaid, eeldusel et nende kasutamist ei ole piiratud tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtinud eeskirjaga nr 37 ega tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtinud eeskirjaga nr 128 ega nende muudatuste seeriatega;

5.9.2. peab seadme ehitus võimaldama valgusallikat paigaldada vaid õiges asendis;

5.9.3. peab valgusallika pesa vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) väljaandes nr 60061 esitatud näitajatele. Sellega seoses kohaldatakse kasutatava valgusallika kategooria puhul asjakohast pesa andmelehte.

5.10. Seotud laternasüsteem peab vastama nõuetele siis, kui kõiki selle omavahel seotud laternaid kasutatakse koos. Kui tagumise ääretulelaternana kasutatav seotud laternasüsteem paikneb osaliselt liikumatul osal ja osaliselt liikuval osal, peavad taotluse esitaja nimetatud seotud laternad vastama kõigile asendi, väljapoole geomeetrilise nähtavuse ja fotomeetrilistele nõuetele liikuvate osade kõigis asendites. Sellisel juhul loetakse sissepoole geomeetrilise nähtavuse nõue täidetuks, kui latern (laternad) vastab (vastavad) fotomeetrilistele väärtustele, mis on ette nähtud tüübikinnituse saamiseks seoses valguse jaotumisega liikuvate osade kõikides asendites.

6. KIIRATAVA VALGUSE TUGEVUS

6.1. Kummagi esitatud seadme kiiratava valguse tugevus nullteljel ei tohi olla valgustugevuse alampiirist nõrgem ega allpool sätestatud valgustugevuse ülempiirist tugevam:

6.1.5. Kahe või rohkema laterna koostu puhul ei ületa selle koguvalgustugevus üksiklaternale kehtestatud ülempiiri.

6.1.6. Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud kahe või rohkema sama talitlusega sõltumatu laterna koostu käsitatakse üksiklaternana, peab see vastama järgmistele nõuetele:

6.1.7. Kui rohkem kui ühe valgusallikaga üksiklatern on rikkis, kohaldatakse järgmisi sätteid.

Kui valgusallikate rühm on omavahel juhtmetega ühendatud nii, et ühe valgusallika rikke korral kustuvad kõik, loetakse see rühm üheks valgusallikaks.

Kui mõni valgusallikas on rikkis, peab latern vastama 4. lisas valguse standardse ruumis jaotumise kohta esitatud tabelis sätestatud valgustugevuse alampiiri nõuetele. Üksnes kahe valgusallika jaoks projekteeritud laternate puhul piisab aga 50 % valgustugevuse alampiirist laterna nullteljel tingimusel, et teatises on märgitud, et laternat kasutatakse üksnes sõidukil, millele on paigaldatud signaallamp, mis näitab, kui üks kahest valgusallikast on rikkis.

6.2. Kummagi esitatud seadme valgustugevus väljaspool nulltelge ja käesoleva eeskirja 1. lisa joonistel määratletud nurgaväljadel:

Siiski on tagumiste ääretulelaternate puhul, mis on vastastikku ühendatud piduritulelaternatega (vt punkt 6.1.3), lubatud valgustugevus 60 cd allpool tasapinda, mis paikneb horisontaaltasapinna suhtes 5° nurga all viimasest allpool.

kui kahest vastastikku ühendatud laternast ühel või mõlemal on rohkem kui üks valgusallikas ja neid käsitatakse ühe laternana, lähtutakse näitajatest, mis saadakse, kui kõik valgusallikad on sisse lülitatud;

6.3. Valgustugevust mõõdetakse pidevalt põleva(te) valgusallika(te)ga ning punast valgust kiirgavate seadmete puhul tuleb mõõtmised teha värvilise valgusega.

6.4. R2-, RM2-, S2- ja S4-kategooria seadmete puhul mõõdetakse ajavahemikul valgusallika(te) sisselülitamisest kuni hetkeni, mil nullteljel mõõdetud valgus ulatub 90 % vastavalt punktile 6.3 mõõdetud väärtusest, seadme valgustugevuse äärmisi näitajaid. Väikseima valgustugevuse saavutamiseks kulunud aeg ei tohi ületada suurima valgustugevuse saavutamiseks kulunud aega.

6.5. Valgustugevust reguleeriv juhtseadis ei tohi tekitada signaale, mille puhul valgustugevus:

6.6. Üksikasjalikud andmed mõõtmismeetodite kohta on esitatud punktis 6.2.1 viidatud 4. lisas.

7. KATSEMENETLUS

7.1. Kõik fotomeetrilised ja kolorimeetrilised mõõtmised toimuvad järgmiselt.

kui laternas on LED-valgusallikas või LED-valgusallikad pingega 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V, parandatakse tekitatava valgusvoo väärtusi. Parandustegur on objektiivse valgusvoo ja rakendatud pinge juures saadud valgusvoo suhtarv.

Kui tegemist on asendatava valgusallikaga laternaga, mis ei ole varustatud valgusallika elektroonilise juhtseadise ega valgustugevust reguleeriva juhtseadisega ja millel on seadme jaoks ettenähtud kategooriasse kuuluv värvitu või värviline standardne valgusallikas, rakendatakse pinget,

Kui tegemist on süsteemiga, mille puhul valgusallika elektrooniline juhtseadis või valgustugevust reguleeriv juhtseadis on osa laternast, (4) rakendatakse laterna sisendklemmidele tootja osutatud pinget või, kui pinget ei ole märgitud, 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V.

7.2. Kui tegemist on valgusallikatega, mille puhul kasutatakse valgustugevuse muutmiseks valgustugevust reguleerivat juhtseadist, tehakse fotomeetrilised mõõtmised taotleja kirjelduse põhjal.

7.3. Katselabor võib paluda tootjal edastada talle valgusallika käitamiseks ja talitlemiseks vajaliku valgusallika elektroonilise juhtseadise või valgustugevust reguleeriva juhtseadise.

7.4. Laternale rakendatav pinge märgitakse käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi kohases teatises.

7.5. Kindlaks tuleb määrata valgussignaalseadme nullteljesuunalise nähtava pinna piirid.

7. 6. Sõiduki sisse paigaldatava S3- või S4-kategooria piduritulelaterna korral paigutatakse katsetatava laterna ette taotlusega esitatavatel joonistel kirjeldatud geomeetrilis(t)es asendi(te)s (vt punkt 2.2.1) näidisplaat või (erinevate võimaluste korral) -plaadid (vt punkt 2.2.5).

8. KIIRATAVA VALGUSE VÄRVUS

4. lisa punktis 2 kujutatud valgusjaotusala ulatuses kiiratava valguse värvus peab olema punane või valge. Sellest alast väljaspool ei tohi värvus järsult muutuda. Nende kolorimeetriliste näitajate kontrollimiseks kohaldatakse käesoleva eeskirja punktis 7 kirjeldatud katsemenetlust.

Mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglambid jm) varustatud laternate puhul tuleb kolorimeetriliste näitajate kontrollimiseks kasutada lambis sisalduvaid valgusallikaid, nagu on ette nähtud käesoleva eeskirja punkti 7.1 asjakohases alapunktis.

Sõiduki sisse paigaldatava S3- või S4-kategooria piduritulelaterna kolorimeetrilisi näitajaid kontrollitakse laterna ja tagumise akna (tagumiste akende) või näidisplaadi (-plaatide) halvima(te)s kombinatsiooni(de)s.

Samad nõuded kehtivad ka järgmiste laternate muudetava valgustugevuse vahemiku suhtes:

9. TOOTMISE VASTAVUS

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

Käesoleva eeskirja raames kinnituse saanud laternaid tuleb toota nii, et need vastaksid kinnitatud tüübile, täites punktides 6 ja 8 sätestatud nõudeid.

10. KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

10.1. Seadme tüübikinnituse võib tühistada, kui eespool sätestatud tingimused ei ole täidetud.

10.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tema poolt eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud teatise näidisvormi.

11. TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud seadme tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast asjaomase teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud vormi kohase teatisega käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele.

12. MÄRKUSED VÄRVUSE JA TEATAVATE SEADMETE KOHTA

Käesolevat eeskirja hõlmava kokkuleppe osalisriigid võivad olenemata kokkuleppe artiklis 3 sätestatust keelata nende poolt registreeritud sõidukitele paigaldatud seadmetel teatavad käesolevas eeskirjas sätestatud värvused või keelata nende poolt registreeritud kõikidel või teatavatel sõidukikategooriatel üksnes muutumatu valgustugevusega piduritulelaternad.

13. TÜÜBIKINNITUSKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende haldusasutuste nimetused ja aadressid, kes väljastavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

14. ÜLEMINEKUSÄTTED

14.1. Sõiduki sisse paigaldatavad S3-kategooria piduritulelaternad ja ilma hõõglampideta signaallaternad.

14.1.1. Alates 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumise kuupäevast ei saa käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega.

14.1.2. 36 kuud pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse vaid siis, kui punktis 14.1 nimetatud laternatüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega.

14.1.3. Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei saa keelduda käesoleva eeskirja varasemate seeriate muudatuste kohastele tüübikinnitustele laienduse andmisest.

14.1.4. 36 kuu jooksul pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituste andmist neile punktis 14.1 nimetatud laternatüüpidele, mis vastavad käesoleva varasemate seeriate muudatustega muudetud eeskirja nõuetele.

14.2. Punktis 14.1 nimetatud lampide paigaldamine sõidukile

14.2.1. Alates 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäevast ei saa ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelata selliste punktis 14.1 nimetatud laternate kinnitamist sõidukitele, mis on tüübikinnituse saanud kooskõlas käesoleva eeskirjaga, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega.

14.2.2. 48 kuu jooksul pärast 02-muudatuste seeria 6. täienduse jõustumiskuupäeva lubavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkuvalt punktis 14.1 nimetatud ja käesoleva varasemate seeriate muudatustega muudetud eeskirja alusel tüübikinnituse saanud laternate paigaldamist sõidukile.

14.2.3. 48 kuud pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata punktis 14.1 nimetatud laternate, mis ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 02-seeria muudatuste 6. täiendusega, kinnitamise uutele sõidukitele, millele anti tüübikinnitus või individuaalne tüübikinnitus hiljem kui 24 kuud pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva.

14.2.4. 60 kuud pärast 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelata 02-seeria muudatuste 6. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele mittevastavate punktis 14.1 nimetatud laternate kinnitamise uutele sõidukitele, mis registreeriti esmakordselt hiljem kui 60 kuud pärast käesoleva eeskirja 02-seeria muudatuste 6. täienduse jõustumiskuupäeva.

(1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2.

(2) 1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1).

(3) Hea nähtavus (meteoroloogiline optiline nägemiskaugus > 2 000 m, määratletud vastavalt Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni juhendile: WMO, Guide to Meteorological Instruments and Methods of Observation, kuues väljaanne, ISBN: 92–63-16008-2, lk 1.9.1/1.9.11, Genf 1996) ja puhas hajutiklaas.

(4) Käesolevas eeskirjas tähendab väljend „on osa laternast”, et seadis paikneb laterna korpuses või korpusest väljaspool (sellest eraldi või sellega ühendatuna), kuid tootja tarnib seda kui laternasüsteemi osa.

S3- või S4-kategooria piduritulelaternate puhul on need nurgad 10° üleval- ja 5° allpool horisontaaltasandit.

lisalaternate puhul, mille H-tasandi paigaldamiskõrgus on üle 2 100 mm maapinnast, on need nurgad 5° üleval- ja 15° allpool horisontaaltasandit;

laternate puhul, mille H-tasandi paigaldamiskõrgus on kuni 750 mm maapinnast, on need nurgad 15° üleval- ja 5° allpool horisontaaltasandit;

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSTÄHISTE KUJUNDUSE NÄIDISED

1. EESMINE ÄÄRETULELATERN

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on eesmine ääretulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 7 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 221.

A-tähe juures olev number näitab, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega. Horisontaalne nool on suunatud külje poole, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 80° H. Horisontaalsegmendist algav vertikaalnool suunaga allapoole näitab seadme lubatud paigalduskõrgust, mis on 750 mm maapinnast või vähem.

2. TAGUMINE ÄÄRETULELATERN

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on tagumine ääretulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 7 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 221 ning mida võib kasutada ka kahte tagumist ääretulelaternat sisaldavas koostus.

Tähise „R1D” all olev number näitab, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

Noole puudumine tähendab, et nii paremal kui ka vasakul on fotomeetrilised nõuded täidetud kuni nurgani 80° H.

3. EESMISED ÜLEMISED ÄÄRETULELATERNAD

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on eesmine ülemine ääretulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Prantsusmaal (E2) vastavalt eeskirjale nr 7 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 125.

Tähise „AM” all olev number näitab, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega. Horisontaalne nool osutab küljele, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 80° H.

4. EESMISED ÜLEMISED ÄÄRETULELATERNAD

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on muudetava valgustugevusega eesmine ülemine ääretulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Itaalias (E3) vastavalt eeskirjale nr 7 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 122.

Tähise „RM” all olev number näitab, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega. Horisontaalne nool osutab küljele, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 80° H.

5. PIDURITULELATERN

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on üherežiimne piduritulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 7 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 221.

Tähise „S1” all olev number näitab, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

6. NII TAGUMIST ÄÄRETULELATERNAT KUI KA PIDURITULELATERNAT HÕLMAV SEADE

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on nii tagumist ääretulelaternat kui ka muudetava valgustugevusega piduritulelaternat hõlmav seade, mis on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4) vastavalt eeskirjale nr 7 ja kannab tüübikinnitusnumbrit 221.

Tähise „RD2-S2D” all olev number näitab, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega. Tagumine ääretulelatern on ühendatud piduritulelaternaga; mõlemad laternad on muudetava valgustugevusega ning neid võib kasutada ka kahe laterna koostus.

Noole puudumine tähendab, et nii paremal kui ka vasakul on fotomeetrilised nõuded täidetud kuni nurgani 80° H.

Märkus: tüübikinnitusnumber ja lisatähised paigutatakse ringjoone lähedale ja E-tähe kohale või alla või E-tähest paremale või vasakule. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tähe suhtes samal pool ja tähega samas suunas. Tüübikinnitusnumber ja lisatähis, mis vajaduse korral sisaldab asjaomase eeskirja muudatuste seeria numbrit, asetsevad teineteise vastas.

Rooma numbrite kasutamisest tüübikinnitusnumbrites tuleks hoiduda, et vältida segiajamist muude tähistega.

7. SÕLTUMATUTE LATERNATE MÄRGISTUS

Näidis vastab sellise hajutiklaasi märgistusele, mis on mõeldud kasutamiseks eri tüüpi laternate puhul. Kõnealuste tüübikinnitusmärkide kohaselt on seade saanud tüübikinnituse Hispaanias (E9) ning kannab tüübikinnitusnumbrit 1432 ja selle koosseisu kuuluvad:

tagumine udulatern (F), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga;

tagumine suunatulelatern (2a kategooria), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 6 01-seeria muudatustega;

tagurdustulelatern (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga;

punane tagumine ääretulelatern (R), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 02-seeria muudatustega;

üherežiimne piduritulelatern (S1), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 02-seeria muudatustega.

8. LIHTSUSTATUD MÄRGISTAMINE GRUPEERITUD, KOMBINEERITUD VÕI VASTASTIKKU ÜHENDATUD LATERNATE PUHUL, KUI KAKS VÕI ROHKEM LATERNAT MOODUSTAVAD ÜHE JA SAMA KOOSTU OSA

(Püst- ja põikjooned näitavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need ei ole tüübikinnitusmärgi osa.)

Näidis A

Näidis B

Näidis C

Märkus: tüübikinnitusmärgi näidised A, B ja C kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustusseadme puhul, milles kaks või rohkem laternat moodustavad ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva koostu osa.

Näidetest on näha, et seade on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 3333 ja koosneb järgmistest osadest:

helkur (klass IA), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 3 02-seeria muudatustega;

muudetava valgustugevusega tagumine suunatulelatern (2b kategooria), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 6, mida on muudetud 01-seeria muudatustega;

muudetava valgustugevusega punane tagumine ääretulelatern (R2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

muudetava valgustugevusega tagumine udulatern (F2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga;

tagurdustulelatern (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga;

muudetava valgustugevusega piduritulelatern (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega.

Märkus: kolm allpool esitatud tüübikinnitusmärkide näidist (näidised D, E ja F) vastavad tüübikinnitusmärgiga valgustusseadmele, mis koosneb järgmistest osadest:

eesmine ääretulelatern, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

esilatern nii parempoolseks kui ka vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja vahemikku 86 250 kuni 111 250 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega (millele viitab number 30), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 20, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

eesmine udulatern, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 19, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

1a kategooria eesmine suunatulelatern, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 6, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

Näidis D

Näidis E

Näidis F

9. ESILATERNAGA VASTASTIKKU ÜHENDATUD LATERN

Ülalesitatud näidis kujutab sellise hajutiklaasi märgistust, mis on mõeldud kasutamiseks eri tüüpi esilaternatel, nimelt:

kas esilatern nii parempoolseks kui ka vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja vahemikku 86 250 kuni 111 250 kandelat jääva maksimaalse valgustugevusega kaugtulega (millele viitab number 30), mis on saanud tüübikinnituse Saksamaal (E1) kooskõlas eeskirjaga nr 8, mida on muudetud 04-seeria muudatustega, ja mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirjaga nr 7, mida on muudetud 02-seeria muudatustega;

või esilatern nii parempoolseks kui ka vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähitulega ja kaugtulega, mis on saanud tüübikinnituse Saksamaal (E1) kooskõlas eeskirjaga nr 1, mida on muudetud 01-seeria muudatustega, ja mis on vastastikku ühendatud sama eesmise ääretulelaternaga, mida nimetati eespool;

või üks eespool osutatud esilaternatest, mis on tüübikinnituse saanud üksiklaternana.

Esilaterna korpus kannab ainsat kehtivat tüübikinnitusnumbrit, näiteks:

või või või

10. VALGUSALLIKA MOODULID

Joonisel kujutatud tunnuskoodiga valgusallika moodul on koos laternaga saanud tüübikinnituse Itaalias (E3) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 17325.

11. SEOTUD LATERNAD