Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis aadressil

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 123: ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite kohanduvate esitulede süsteemide (AFS) tüübikinnitust [2019/273]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 9. täiendus – jõustumise kuupäev: 10. veebruar 2018

SISUKORD

EESKIRI

A. HALDUSSÄTTED

1. Mõisted

2. Süsteemi tüübikinnituse taotlemine

3. Märgistused

4. Tüübikinnitus

B. SÜSTEEMIDE VÕI SÜSTEEMIOSADE SUHTES KOHALDATAVAD TEHNILISED NÕUDED

5. Üldnõuded

6. Valgustus

7. Värvus

C. TÄIENDAVAD HALDUSSÄTTED

8. Süsteemi tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

9. Tootmise nõuetele vastavus

10. Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral

11. Tootmise lõpetamine

12. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid

13. Üleminekusätted

LISAD

1. Teatis

2. Tüübikinnitusmärkide kujunduse näited

3. Lähitulede suhtes kohaldatavad fotomeetrilised nõuded

4. Töötavate süsteemide fotomeetriliste omaduste stabiilsuskatsed – terviksüsteemide katsetamine

5. Tootmise nõuetele vastavuse kontrollimise menetluse miinimumnõuded

6. Plastmaterjalist hajutiklaasi sisaldavate süsteemide suhtes kohaldatavad nõuded: hajutiklaasiga või materjalinäidisega ning terviksüsteemide või süsteemiosadega tehtavad katsed

7. Näidiste võtmise miinimumnõuded kontrollijale

8. Lähitulede varju piiri ja tulede suunatuse reguleerimise suhtes kohaldatavad sätted

9. Fotomeetriliste mõõtmiste suhtes kohaldatavad sätted

10. Kirjelduste vormid

11. LED-moodulite ja LED-mooduleid sisaldavate kohanduvate esitulede süsteemide suhtes kohaldatavad nõuded

A. HALDUSSÄTTED

KOHALDAMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M- ja N-kategooria mootorsõidukitel kasutatavate kohanduvate esitulede süsteemide suhtes (1).

1. MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.1. kasutakse tüübikinnitustaotluse esitamise hetkel kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid;

1.2. „kohanduv esitulede süsteem“ (ehk „süsteem“) – valgustusseade, mille valguskiir kohandub automaatselt lähitulede ja vajadusel ka minimaalse tugevusega kaugtulede kasutamise eri tingimustega vastavalt punktile 6.1.1; süsteem hõlmab juhtseadet, üht või enamat toite- ja tööseadet ning vajadusel sõiduki paremale ja vasakule küljele paigaldatud mooduleid;

1.3. „lähitulede klass“ (C, V, E või W) – hõlmab lähitulesid, mille omadused on esitatud käesolevas eeskirjas ja eeskirjas nr 48 (2);

1.4. süsteemist tulenev esivalgustuse „režiim“ – valgusvihk, mis vastab käesoleva eeskirja punktidele 6.2 ja 6.3 kas ühe lähitulede klassi või kaugtulede osas ning mille sõiduki tootja on projekteerinud ja ette näinud teatavatel sõidukitel ja teatavates välistingimustes kasutamiseks; 1.4.1. „kurvivalgustus“– esivalgustuse režiim, mille korral valgusvihku suunatakse külgsuunas või muudetakse (samalaadse tulemuse saavutamiseks); see viis on ette nähtud kasutamiseks kurvides või teede ristumiskohtades ning sellega on seotud eriomased fotomeetrilised omadused; 1.4.2. „1. kategooria kurvivalgustus“– kurvivalgustus, mille korral toimub valgusvihu varju piiri horisontaalne ümberpaiknemine; 1.4.3. „2. kategooria kurvivalgustus“– kurvivalgustus ilma valgusvihu varju piiri horisontaalse ümberpaiknemiseta;

1.5. „valgustusüksus“ – süsteemi osa, mis kiirgab valgust ja võib koosneda optilistest, mehaanilistest ja elektrilistest komponentidest ning mille ülesandeks on tekitada süsteemi ühe või enama esivalgustusfunktsiooni rakendamisel osaliselt või täielikult valgusvihku;

1.6. „paigaldusüksus“ – osadeks jagamatu korpus (laterna korpus), mis sisaldab üht või enamat valgustusüksust;

1.7. „parem külg“ ja „vasak külg“ – valgustusüksuste kogum, mis on ette nähtud paigaldamiseks vastavale poole sõiduki pikikeskteljest sõiduki edasiliikumissuuna suhtes;

1.8. „süsteemi juhtseade“ – süsteemi osad, mis võtavad vastu sõiduki edastatavaid signaale ning juhivad automaatselt valgustusüksuste tööd;

1.9. „neutraalasend“ – süsteemi olek, mille korral tekitatakse C-klassi lähitulede (põhilähitulede) või vajadusel maksimaalse sisselülitatusega kaugtulede kindlaksmääratud režiimi valgusvihk ning kohanduvate esitulede süsteemi juhtsignaali ei rakendata;

1.10. „signaal“ – kohanduvate esitulede süsteemi juhtsignaal, mis vastab eeskirja nr 48 määratlusele, või mis tahes täiendav süsteemi sisendsignaal või süsteemi poolt sõidukile edastatav väljundsignaal;

1.11. „signaaligeneraator“ – seade, mis on suuteline tekitama üht või mitut signaali süsteemi katsetuste vajadusteks;

1.12. „toite- ja tööseade“ – süsteemi üks või mitu komponenti, mis varustavad süsteemi üht või mitut osa energiaga, sealhulgas toitevoolu ja/või toitepinge regulaator ühe või enama valgusallika jaoks, näiteks valgusallikate elektroonilised juhtseadised;

1.13. „süsteemi nulltelg“ – sirge, mis moodustub sõiduki pikisuunalise kesktasandi lõikumisel horisontaalse tasandiga, mis läbib ühe valgustusüksuse punktis 2.2.1 kirjeldatud joonistel kujutatud nullkeset;

1.14. „hajutiklaas“ – paigaldusüksuse kõige välisem detail, mis edastab valgust läbi välise valgusava;

1.15. „kattematerjal“ – mis tahes toode, mis on kantud ühe või enama kihina hajutiklaasi välisküljele;

1.16. „eri tüüpi süsteemid“ – süsteemid, mis erinevad üksteistest sellistes olulistes aspektides nagu: 1.16.1. kaubanimi või kaubamärk: a) ühe ja sama kaubanime või kaubamärgiga valgusallikaid, mille on valmistanud eri tootjad, käsitatakse eri tüüpidena; b) kui valgusallikad erinevad ainult kaubanime või kaubamärgi poolest ja need on valmistanud üks ja sama tootja, peetakse neid ühte tüüpi kuuluvaks; 1.16.2. süsteemi optilisi või fotomeetrilisi omadusi muutvate detailide olemasolu või puudumine; 1.16.3. sobivus parempoolseks või vasakpoolseks liikluseks või mõlemaks; 1.16.4. valgustusfunktsioon(id), režiim(id) ja tulede klassid; 1.16.5. süsteemi jaoks määratud signaali(de) omadus(ed);

1.17. „suunatus/suunamine“ – valgusvihu või selle osa paiknemine eeskirjadele vastaval mõõteekraanil;

1.18. „reguleerimine“ – süsteemi pakutavate vahendite kasutamine valgusvihu vertikaalse ja/või horisontaalse suunatuse saavutamiseks;

1.19. „liikluspoole muutmise funktsioon“ – esitulede või üksnes nende ühe režiimi või süsteemi ühe või mitme osa või nende mis tahes kombinatsiooni funktsioon, mille ülesandeks on vältida pimestamist ja tagada piisav valgustus, kui sõidukit, mis on ette nähtud liikumiseks sõidutee ühel poolel, kasutatakse ajutiselt riigis, kus liiklus toimub tee teisel poolel;

1.20. „asendusfunktsioon“ – mis tahes esivalgustus ja/või esivalgussignalisatsioon, olenemata sellest, kas on tegemist esivalgustus- ja/või esivalgussignaalfunktsiooni, selle mõne režiimi või üksnes selle mõne(de) osa(de)ga või nende mis tahes kombinatsiooniga, mille ülesandeks on asendada süsteemi tõrke korral esivalgustuse funktsiooni või režiimi;

1.21. käesolevas eeskirjas olevad viited standardsetele (etalon-)hõõglampidele ja gaaslahendusvalgusallikatele on viited vastavalt eeskirjale nr 37 ja eeskirjale nr 99 ning nende muudatuste seeriatele, mis kehtivad tüübikinnituse taotlemise ajal.

2. SÜSTEEMI TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

2.1. Tüübikinnitustaotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

Taotlusesse tuleb märkida:

2.1.1. esivalgustusfunktsioonid, mida peab võimaldama süsteem, millele käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnitust taotletakse; 2.1.1.1. mis tahes muu esivalgustus- või signaalfunktsioon, mida annab üks või mitu laternat, mis võivad olla tüübikinnituseks esitatud süsteemi valgustusüksusteks grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud; teave peab olema piisavalt üksikasjalik, et oleks võimalik kindlaks teha see latern või need laternad ja eeskiri või eeskirjad, mille kohaselt need kavatsetakse (eraldi) tüübikinnituseks esitada;

2.1.2. kas lähitulede valgusvihk on ette nähtud nii parempoolse kui ka vasakpoolse liikluse puhul kasutamiseks või üksnes ühepoolse liikluse jaoks;

2.1.3. kas süsteem on varustatud ühe või mitme reguleeritava valgustusüksusega: 2.1.3.1. iga valgustusüksuse paigaldamispunkt(id) maapinna ja sõiduki pikisuunalise kesktelje suhtes; 2.1.3.2. maksimaalsed vertikaalsuunalised nurgad ülal- ja allpool normaalasendit (-asendeid), mida vertikaalreguleerimisseadme(te) abil on võimalik saavutada;

2.1.4. kasutatavate asendatavate ja/või mitteasendatavate hõõglampide või gaaslahendusvalgusallikate kategooria vastavalt tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjale nr 37 või nr 99 ning nende muudatuste seeriatele ja/või LED-moodulite puhul valgusallika mooduli tunnuskood, kui see on teada;

2.1.5. kas süsteem on varustatud ühe või mitme mitteasendatava valgusallikaga: 2.1.5.1. mitteasendatavate valgusallikatega varustatud valgustusüksuse või valgustusüksuste tunnuskoodid;

2.1.6. vajaduse korral ekspluatatsioonitingimused, st eri toitepinged, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 9. lisas;

2.1.7. kas süsteem on projekteeritud andma kohanduvat kaugtuld.

2.2. Igale tüübikinnitustaotlusele tuleb lisada:

2.2.1. tüübi tuvastamiseks piisavalt detailsed joonised kolmes eksemplaris, millel on näidatud tüübikinnitusnumbri või -numbrite paiknemine ning lisatähiste asukoht tüübikinnitusmärki ümbritseva ringi suhtes ja millel on ühtlasi ära näidatud, millises geomeetrilises asendis tuleb valgustusüksused sõidukile paigaldada maapinna ja sõiduki pikisuunalise kesktelje suhtes, ning igaühe vertikaalne telglõige ja eestvaade koos optiliste osade konstruktsiooni peamiste üksikasjadega, sh nulltelg või nullteljed ja punkt või punktid, mis võetakse katsetamisel nullkeskmeks, ning millel on vajadusel ära näidatud ka hajutiklaaside kõik optilised omadused; vajadusel ja LED-mooduli(te) olemasolu korral ka mooduli(te) tunnuskoodi(de) asukoht(-kohad);

2.2.2. süsteemi lühike tehniline kirjeldus, milles on märgitud: a) kasutatav(ad) valgustusfunktsioon(id) ning nende režiimid, mida süsteem võimaldab (3); b) nende funktsioonide täitmises osalevad valgustusüksused (3) ja signaalid (4) koos nende toimimise tehniliste parameetrite kirjeldusega; c) kurvivalgustuse olemasolu korral selle kategooriad (3); d) millist käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 6 kohast E-klassi lähitulede jaoks ette nähtud lisaandmete kogumit (milliseid lisaandmete kogumeid) kohaldatakse (kui mõnda neist kohaldatakse); e) millist käesoleva eeskirja 3. lisa kohast W-klassi lähitulede suhtes kohaldatavate sätete sarja (milliseid sarju) kohaldatakse (kui mõnda neist kohaldatakse); f) valgustusüksused, (4) mis tekitavad ühe või mitu lähitulede varju piiri või mis osalevad sellise piiri tekitamises; g) käesoleva eeskirja punkti 6.4.6 kohased andmed, (3) mis on seotud eeskirja nr 48 punktiga 6.22.6.1.2.1; h) valgustusüksused, mis on ette nähtud minimaalse tugevusega lähitulede jaoks vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.2.8.1; i) katseteks ettenähtud tehnilised paigaldus- ja töönõuded; j) mis tahes muu oluline teave. k) LED-mooduli(te) korral peab selles sisalduma: i) LED-mooduli(te) lühike tehniline kirjeldus; ii) joonis, millel on näidatud mõõtmed, peamised elektrilised ja fotomeetrilised näitajad, objektiivne valgusvoog ning iga LED-mooduli puhul märge selle kohta, kas see on asendatav või mitte; iii) valgusallika elektroonilise juhtseadise olemasolu korral teave tüübikinnituskatsete jaoks vajaliku elektriliidese kohta; l) kohanduva kaugtule korral teave selle kohta, millised valgustusüksused (4) tekitavad kaugtule ja andurisüsteemi järk-järgulist kohandumist või osalevad sellises kohandumises, koos nende toimimise tehniliste parameetrite kirjeldusega; 2.2.2.1. ohutuskontseptsioon, mis on märgitud dokumentatsiooni ja milles on tüübikinnituskatsete eest vastutavat tehnilist teenistust rahuldaval viisil: a) kirjeldatud süsteemi sisse projekteeritud meetmeid, millega tagatakse vastavus punktide 5.7.3, 5.9 ja 6.2.5.4 sätetele; b) esitatud punkti 6.2.7 kohaselt juhised nende kontrollimiseks ja/või c) võimaldatud juurdepääs asjaomastele dokumentidele, mis näitavad süsteemi tõhusust piisava töökindluse ja punkti 2.2.2.1 alapunktis a sätestatud meetmete ohutu toimimise aspektist, nagu näiteks tõrkerežiimi ja mõju analüüs (FMEA) ja vigade põhjuste skemaatiline analüüs (FTA) või mis tahes muu süsteemi ohutuse seisukohalt sobiv menetlus; 2.2.2.2. toite- ja tööseadmete mark ja tüüp, kui need on olemas ja kui need ei kuulu paigaldusüksuse koosseisu;

2.2.3. üks komplekt näidiseid süsteemi kohta, millele taotletakse tüübikinnitust, sh paigaldusseadmed, toite- ja tööseadmed ning signaaligeneraatorid, kui need on olemas;

2.2.4. hajutiklaaside valmistamiseks kasutatud plastmaterjali katsetamiseks: 2.2.4.1. neliteist hajutiklaasi; 2.2.4.1.1. kõnealustest hajutiklaasidest kümme võib asendada kümne vähemalt 60 mm × 80 mm suuruse materjalinäidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 mm × 15 mm suurune sisuliselt lame ala (kumerusraadiusega vähemalt 300 mm); 2.2.4.1.2. kõik need hajutiklaasid või materjalinäidised peavad olema valmistatud masstootmises kasutatavate meetoditega; 2.2.4.2. vajadusel üks valgustuselement või optiline seade, millele saab hajutiklaasid tootja juhiste kohaselt kinnitada;

2.2.5. valgust edastavate plastmaterjalist detailide vastupidavuse katsetamiseks süsteemis oleva(te)st UV-kiirgust kiirata võiva(te)st valgusallika(te)st (näiteks gaaslahendusvalgusallikatest, LED-moodulitest) pärit UV-kiirguse suhtes vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa punktile 2.2.4: üks näidis igast sellisest süsteemis kasutatavast materjalist või üks süsteem või süsteemi üks või mitu osa, mis sisaldavad neid materjale. Kõik materjalinäidised, mis esitatakse, peavad välimuse ja pinnatöötluse (kui see on olemas) poolest olema sellised, nagu kavatsetakse kasutada süsteemides, millele tüübikinnitust taotletakse;

2.2.6. hajutiklaaside ja võimalike kattematerjalide valmistamisel kasutatud materjalide kohta peab olema lisatud nende materjalide ja kattematerjalide omaduste katsearuanne, kui neid materjale on juba katsetatud;

2.2.7. juhul kui laternatüüp erineb varem kinnitatud tüübist ainult kaubanime või kaubamärgi poolest, on küllaldane, kui esitatakse: 2.2.7.1. laterna tootja deklaratsioon selle kohta, et tüübikinnituse saamiseks esitatud laternatüüp on identne (välja arvatud kaubanime või kaubamärgi poolest) eelnevalt kinnitatud tüübiga (mille kohta tuleb märkida ka tüübikinnitusnumber) ning on valmistatud sama tootja poolt; 2.2.7.2. kaks näidist, mis kannavad uut kaubanime või kaubamärki, või samaväärsed dokumendid;

2.2.8. kui tegemist on süsteemiga, mis vastab punktile 4.1.7, siis punkti 4.1.6 kohane/kohased näidissõiduk(id).

3. MÄRGISED

3.1. Tüübikinnituseks esitatud süsteemi paigaldusüksustel peab olema taotleja kaubanimi või kaubamärk.

3.2. Neil paigaldusüksustel peab hajutiklaasi ja korpuse peal olema piisav ruum tüübikinnitusmärgi ja punktis 4 kirjeldatud lisatähiste jaoks; kõnealused alad peavad olema näidatud punktis 2.2.1 nimetatud joonistel.

3.2.1. Kui hajutiklaasi ei ole võimalik paigaldusüksuse korpuse küljest eemaldada, piisab vaid ühest punktile 4.2.5 vastavast märgistusest.

3.3. Paigaldusüksused või süsteemid, mis on ette nähtud kasutamiseks nii parempoolse kui ka vasakpoolse liikluse tingimustes, peavad kandma märgiseid, millel on näidatud sõiduki optilise elemendi/optiliste elementide või valgusallika(te) või peegeldi(te) kaks paigaldusasendit; kõnealused märgised koosnevad parempoolse liikluse puhul tähtedest „R/D“ ning vasakpoolse liikluse puhul tähtedest „L/G“.

3.4. LED-mooduli(te)ga varustatud kohanduvate esitulede süsteemiga laternate puhul märgitakse vastavale paigaldusüksusele nimipinge, nimivõimsus ja valgusallika mooduli tunnuskood.

3.5. kohanduvate esitulede süsteemi tüübikinnituse taotlusega koos esitatavatele LED-moodulitele peab olema kantud:

3.5.1. taotleja kaubanimi või kaubamärk; kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustumatu;

3.5.2. mooduli tunnuskood; kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustumatu. Tunnuskood algab tähtedega „MD“, mis tähistavad sõna „moodul“, millele järgneb punktis 4.2.1 ette nähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood tuleb näidata punktis 2.2.1 nimetatud joonistel. Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgid peavad olema sama tüübikinnituse taotleja esitatud.

3.5.3. Kui LED-moodulid ei ole asendatavad, ei ole nende märgistamine vajalik.

3.6. Kui LED-mooduli(te) käitamiseks kasutatakse valgusallika elektroonilist juhtseadist, mis ei ole LED-mooduli osa, peavad sellele olema märgitud selle tunnuskood(id), sisendnimipinge ja -võimsus.

4. TÜÜBIKINNITUS

4.1. Üldteave

4.1.1. Kui kõik punkti 2 kohaselt esitatud üht tüüpi süsteemi näidised vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, antakse süsteemile tüübikinnitus.

4.1.2. Kui grupeeritud, kombineeritud või süsteemis vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile paigaldada üheainsa rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, eeldusel, et igaüks nendest grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest vastab selle suhtes kohaldatavatele nõuetele.

4.1.3. Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle esimesed kaks numbrit näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud olulisemate tehniliste muudatuste seeriat. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirjaga hõlmatud süsteemile.

4.1.4. Teade süsteemile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise või tühistamise või tootmise lõpetamise kohta koos punktis 2.1.3 nõutud andmetega esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

4.1.4.1. Kui paigaldusüksus või -üksused on varustatud reguleeritava peegeldiga ja kui see üksus/need üksused on ette nähtud paigaldamiseks üksnes punktis 2.1.3 esitatud tingimustele vastavates paigaldusasendites, on taotleja tüübikinnituse alusel kohustatud kasutajale nõuetekohasel viisil selgitama, millised on õiged paigaldusasendid.

4.1.5. Kõikidele käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud tüüpidele vastavate süsteemide paigaldusüksustele paigaldatakse punktis 3.2 osutatud aladele lisaks punkti 3.1 kohaselt nõutavale märgile ka tüübikinnitusmärk, mis vastab punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatule.

4.1.6. Taotleja peab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil ära näitama, millisele sõidukile või millistele sõidukitele paigaldamiseks on süsteem mõeldud.

4.1.7. Kui tüübikinnitust taotletakse sellise süsteemi jaoks, mis ei ole mõeldud kasutamiseks osana sõiduki tüübikinnitusel eeskirja nr 48 alusel,

4.1.7.1. peab taotleja esitama piisava dokumentatsiooni, mis tõendab, et õigesti paigaldatud süsteem on võimeline rahuldama eeskirja nr 48 punkti 6.22 nõudeid, ja

4.1.7.2. süsteemile peab olema antud tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 10.

4.2. Tüübikinnitusmärgi elemendid

Tüübikinnitusmärk koosneb järgmistest elementidest:

4.2.1. rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest: 4.2.1.1. ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (5); 4.2.1.2. punktiga 4.1.3 ette nähtud tüübikinnitusnumber;

4.2.2. järgmis(t)ed lisatähis(t)ed: 4.2.2.1. süsteemi tähistav täht „X“ ja süsteemi funktsioonidele vastavad tähed: „C“ C-klassi lähitulede puhul, sellele järgnevad lähitulede teisi asjaomaseid klasse tähistavad tähed, „E“ E-klassi lähitulede puhul, „V“ V-klassi lähitulede puhul, „W“ W-klassi lähitulede puhul, „R“ kaugtulede puhul; 4.2.2.2. lisaks neile tähistele horisontaalne joon, mis paikneb tähiste kohal, kui vastavat funktsiooni või valgustusrežiimi tagatakse mitme samale küljele paigaldatud paigaldusüksuse abil; 4.2.2.3. lisaks täht „T“, mis paikneb kõikide funktsiooni ja/või valgustusklassi tähistavate sümbolite järel ja mis näitab, et süsteem rahuldab kurvivalgustusele esitatavaid nõudeid, kusjuures need tähised paigutatakse ühtse grupina kõige vasakule; 4.2.2.4. eraldiasetsevate paigaldusüksuste puhul täht „X“ ning täht või tähed, mis vastab/vastavad neis üksustes sisalduva(te) valgustusüksus(t)e funktsioonidele; 4.2.2.5. kui ühele küljele paigaldatud paigaldusüksus ei ole suuteline üksinda tagama teatavat valgustusfunktsiooni või -režiimi, peab funktsioonitähise kohal paiknema horisontaalne joon; 4.2.2.6. süsteemi või selle osa korral, mis vastab üksnes vasakpoolse liikluse nõuetele, horisontaalne nool, mis paigaldusüksuse suunas vaadates on suunatud paremale, see tähendab selle teepoole suunas, kus toimub liiklus; 4.2.2.7. süsteemi või selle osa korral, mis vastab nii parem- kui ka vasakpoolse liikluse nõuetele, näiteks optilise elemendi või valgusallika asjakohase reguleerimise teel, horisontaalne nool kahe otsaga, millest üks on suunatud paremale ja teine vasakule poole; 4.2.2.8. paigaldusüksuse puhul, mis hõlmab plastmaterjalist hajutiklaasi, tähed „PL“, mis paiknevad punktides 4.2.2.1 kuni 4.2.2.7 sätestatud tähiste läheduses; 4.2.2.9. paigaldusüksuse puhul, mis osaleb käesolevas eeskirjas kaugtuledele esitatud nõuete täitmises, tähis, mis näitab maksimaalset valgustugevust, väljendatuna punktis 6.3.2.1.2 sätestatud viitemärgi abil, mis paikneb ringiga ümbritsetud tähe „E“ läheduses;

4.2.3. igal juhul peavad 4. lisa punkti 1.1.1.1 kohase katsemenetluse ajal kasutatud asjakohane töörežiim ja 4. lisa punkti 1.1.1.2 kohane/kohased lubatud pinge/pinged olema märgitud tüübikinnitusvormidele ja teatistele, mis saadetakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele. Teatavatel juhtudel peab süsteem või selle osa või osad kandma järgmisi sümboleid: 4.2.3.1. paigaldusüksuse puhul, mis vastab käesoleva eeskirja nõuetele ja mille korral on välistatud lähitulede valgusallika(te) sisselülitamine samaaegselt mõne muu valgustusfunktsiooniga, millega lähituled võivad olla vastastikku ühendatud, tuleb tüübikinnitusmärgile lähitulede tähise või tähiste järele kaldkriips (/); 4.2.3.2. paigaldusüksuse puhul, mis vastab käesoleva eeskirja 4. lisa nõuetele üksnes sel juhul, kui sellele rakendatakse toitepinget 6 või 12 V, tuleb valgusallika või valgusallikate pesa lähedusse lisada tähis, mis koosneb numbrist 24, mis on diagonaalristiga (X) läbi kriipsutatud.

4.2.4. Tüübikinnitusnumbri kaks numbrit, mis näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja kõige viimati tehtud olulisemate tehniliste muudatuste seeriat, ning vajaduse korral ka nõuetekohane nool võivad paikneda eespool nimetatud lisatähiste läheduses.

4.2.5. Punktides 4.2.1 ja 4.2.2 nimetatud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja kustumatud. Nad võivad paikneda paigaldusüksuse sise- või välispinnal (läbipaistvas või läbipaistmatus osas) sellises kohas, mida ei saa valgust edastavast pinnast lahutada. Nad peavad olema kindlasti nähtavad paigaldusüksuse sõidukile paigaldamisel. See nõue on rahuldatud ka juhul, kui sõiduki liigutatavat osa tuleb märgi või tähise nägemiseks liigutada.

4.3. Tüübikinnitusmärgi kujundus

4.3.1. Sõltumatud laternad

Käesoleva eeskirja 2. lisa joonistel 1 kuni 10 on esitatud tüübikinnitusmärkide ja ülalnimetatud lisatähiste näidised.

4.3.2. Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad

4.3.2.1. Kui grupeeritud, kombineeritud või süsteemis vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile paigaldada ka üheainsa rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, mis koosneb ringjoonega ümbritsetud tähest „E“, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. Nimetatud tüübikinnitusmärk võib paikneda grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate peal ükskõik millises kohas, tingimusel et:

4.3.2.1.1. märk on nähtav, nagu on sätestatud punktis 4.2.5;

4.3.2.1.2. ühtki valgust edastavate grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samal ajal ka tüübikinnitusmärki.

4.3.2.2. iga laterna kohta tuleb märkida asjakohased tähised, mis on ette nähtud igas tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas, ning tüübikinnituse andmise ajal eeskirja kõige viimatisi olulisemaid tehnilisi muudatusi hõlmav seeria ja vajadusel nõuetekohane nool:

4.3.2.2.1. kas asjakohasele valgust kiirgavale pinnale

4.3.2.2.2. või laternate grupile sellisel viisil, et iga grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate hulka kuuluv üksiklatern oleks selgesti tuvastatav (võimalikud näited 2. lisas).

4.3.2.3. Tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud eeskirjas üksikmärkidest väikseima jaoks ettenähtud miinimummõõtmed.

4.3.2.4. Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele käesoleva eeskirjaga hõlmatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübile.

4.3.2.5. Käesoleva eeskirja 2. lisa joonistel 11 ja 12 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide näidised koos kõikide ülalmainitud lisatähistega selliste süsteemide puhul, mille funktsioonid tagatakse kummalgi sõiduki küljel rohkem kui ühe paigaldusüksuse abil.

4.3.2.6. Käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 13 on esitatud terviksüsteemi tüübikinnitusmärkide näidised.

B. SÜSTEEMIDE VÕI SÜSTEEMIOSADE SUHTES KOHALDATAVAD TEHNILISED NÕUDED

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb fotomeetrilisi mõõtmisi viia läbi käesoleva eeskirja 9. lisas esitatud sätete kohaselt.

5. ÜLDNÕUDED

Käesoleva eeskirja puhul kehtivad nõuded, mis sisalduvad ÜRO eeskirja nr 48 ja selle laternatüübile tüübikinnituse taotlemise ajal kehtinud muudatusseeriate punktis 5 „Üldnõuded“ ja punktis 6 „Erinõuded“ ning neis punktides osutatud lisades.

Nõudeid, mis kehtivad iga laterna ja iga sõidukikategooria suhtes, millele latern kavatsetakse paigaldada, kohaldatakse, kui selle kontrollimine on laternale tüübikinnituse andmise ajal teostatav.

5.1. Kõik näidised, millele taotletakse tüübikinnitust üksnes parempoolse liikluse jaoks, peavad olema vastavuses punktidega 6 ja 7; kui tüübikinnitust taotletakse üksnes vasakpoolse liikluse jaoks, kohaldatakse punkti 6 sätteid, kaasa arvatud käesoleva eeskirja vastavad lisad, sel viisil, et vahetatakse omavahel ära parem ja vasak pool.

Samamoodi muudetakse ka nurgaasendite ja elementide tähistust, asendades vastastikku tähised „R“ ja „L“.

5.1.2. Süsteemid või süsteemiosad peavad olema valmistatud viisil, mis tagab fotomeetriliste omaduste säilimise ja kvaliteetse töö tavapärastes tingimustes, vaatamata vibratsioonile, mis nendele süsteemidele võib mõjuda.

5.2. Süsteemid või süsteemiosad peavad olema varustatud seadmega, mis võimaldab neid sõidukil reguleerida selliselt, et nende suhtes kohaldatavad eeskirjad oleksid täidetud:

5.2.1. Süsteemid või süsteemiosad ei pruugi olla sellise seadmega varustatud, juhul kui nende kasutus on piiratud sõidukitega, millel neid saab reguleerida teiste vahenditega või kui taotleja süsteemikirjelduse kohaselt ei ole selliseid vahendeid vaja.

5.3. Asendatavad ja mitteasendatavad valgusallikad ning LED-moodulid:

5.3.1. Süsteem varustatakse ainult ühega järgmistest valgusallikatest või nende kombinatsiooniga: 5.3.1.1. valgusallikad, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt eeskirjale nr 37 ja selle tüübikinnitustaotluse ajal kehtinud muudatuste seeriale ning mille kasutamisele pole seatud piiranguid; 5.3.1.2. valgusallikad, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt eeskirjale nr 99; 5.3.1.3. LED-moodul(id).

5.3.2. Kui valgusallikas on asendatav: 5.3.2.1. peab selle pesa vastama nõuetele, mis on esitatud IEC väljaande nr 60061 andmelehel, nagu on viidatud vastavat valgusallikat käsitlevas eeskirjas; 5.3.2.2. seadise konstruktsioon peab võimaldama hõõglampi paigaldada üksnes õiges asendis.

5.3.3. C-klassi lähituli (põhilähituli) varustatakse üksnes asendatavate valgusallikatega või asendatavate või mitteasendatavate LED-moodulitega.

5.3.4. Asendatava LED-mooduli korral näidatakse tehnilisele teenistusele LED-mooduli eemaldamist ja paigaldamist, nagu on kirjeldatud 11. lisa punktis 1.4.1.

5.4. Süsteemid, nende osa või osad, mis on konstrueeritud nii, et nad vastavad samaaegselt nii parempoolse kui ka vasakpoolse liikluse nõuetele, võivad olla kohandatavad ühe või teise liiklussuuna puhul kasutamiseks kas vastava algreguleerimise abil paigaldamise käigus või kasutajapoolse reguleerimise abil. Igal juhul on lubatud üksnes kaks üksteisest täielikult eraldatud reguleerimisasendit – üks parempoolse liikluse jaoks ja teine vasakpoolse liikluse jaoks; juhuslik üleminek ühest asendist teise ja peatumine kahe reguleerimisasendi vahel ei ole lubatud.

5.5. Käesoleva eeskirja 4. lisa nõuete kohaselt tuleb teha täiendavad katsed, veendumaks, et fotomeetrilised omadused süsteemi kasutamise käigus oluliselt ei muutu.

5.6. Kui valgustusüksuse hajutiklaas on plastmaterjalist, tuleb katsed läbi viia käesoleva eeskirja 6. lisa kohaselt.

5.7. Süsteemide või süsteemiosade puhul, mis on ette nähtud töötama vaheldumisi nii lähitulede režiimis kui ka kaugtulede režiimis, peavad kõik mehaanilised, elektromehaanilised või muud seadmed, mis on valgustusüksusega ühendatud ja mille ülesandeks on süsteemi ümber lülitada ühest valgustusrežiimist teise, olema konstrueeritud selliselt, et:

5.7.1. seade on normaalsetes kasutustingimustes piisavalt vastupidav 50 000 lülituseks. Käesoleva nõude täitmise kontrollimiseks võib tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus: a) nõuda, et taotleja võimaldaks katse tegemiseks vajalikud seadmed; b) loobuda katsest, kui taotleja esitatud esilaternaga koos on esitatud katsearuanne, mille on välja andnud sama ehitusega (komplektsusega) esilaternate tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus ja milles kinnitatakse selle nõude täitmist.

5.7.2. Välja arvatud kohanduva kaugtule korral, peavad nad alati olema kas lähitulede või kaugtulede režiimis, lubatud ei ole vahepealsed asendid ja määratlemata asendid; kui see ei ole võimalik, peab selline olek olema hõlmatud punkti 5.7.3 sätetega;

5.7.3. tõrke korral peab süsteem automaatselt ümber lülituma lähitulede režiimi või sellisesse režiimi, mille korral süsteemi fotomeetrilised omadused käesoleva eeskirja 3. lisas määratletud alal IIIb ei ületa 1 300 cd ja on segmendi Imax punktis vähemalt 3 400 cd. See ümberlülitumine peab toimuma valgusvihu kustutamise, nõrgendamise või allasuunamise ja/või valgustusfunktsiooni muutmise teel; Tehes katseid, et kontrollida, kas need nõuded on täidetud, lähtub tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus taotleja esitatud juhistest.

5.7.4. Kasutajal ei või olla tavatööriistu kasutades võimalik muuta süsteemi liikuvate osade kuju või asendit ega mõjutada lüliti tööd.

5.8. Süsteemid peavad olema varustatud vahenditega, mis võimaldavad neid ajutiselt kasutada riikides, kus liiklussuund erineb riigi omast, mille jaoks tüübikinnitust taotleti, pimestamata seejuures liigselt vastassuunalist liiklust. Selleks peavad süsteemid või nende osa või osad:

5.8.1. võimaldama kasutajal valida reguleerimisasend punkti 5.4 kohaselt ilma eritöövahendeid kasutamata; või

5.8.2. olema varustatud vahenditega, mis võimaldavad liikluspoole muutmist ning mis vastavad järgmises tabelis esitatud nõuetele, kui neid katsetatakse punkti 6.2 kohaselt, kusjuures ei muudeta algse liikluspoole jaoks tehtud seadistust; 5.8.2.1. parempoolseks liikluseks projekteeritud lähituli, mis on kohandatud vasakpoolseks liikluseks: 0,86 D–1,72 L korral vähemalt 2 500 cd; 0,57 U–3,43 R korral mitte üle 880 cd; 5.8.2.2. vasakpoolseks liikluseks projekteeritud lähituli, mis on kohandatud parempoolseks liikluseks: 0,86 D–1,72 R korral vähemalt 2 500 cd; 0,57 U–3,43 L mitte üle 880 cd.

5.9. Süsteemid peavad olema valmistatud nii, et valgusallika ja/või LED-mooduli rikke korral aktiveeritaks tõrkesignaal, nagu on ette nähtud eeskirja nr 48 sätetes.

5.10. Detailid, mille külge on kinnitatud asendatav valgusallikas, peavad olema valmistatud nii, et valgusallikat oleks lihtne paigaldada ja et isegi pimedas saaks selle paigaldada ainult õiges asendis.

5.11. Punktile 4.1.7 vastava süsteemi korral:

5.11.1. peab süsteemiga kaasas olema punktis 4.1.4 ette nähtud vorm ja juhised, mis võimaldavad seda eeskirja nr 48 sätete kohaselt paigaldada.

5.11.2. Tüübikinnituse eest vastutav tehniline teenistus peab veenduma, et:

a) süsteemi on võimalik juhiste põhjal õigesti paigaldada;

b) kui süsteem on paigaldatud, vastab see eeskirja nr 48 punkti 6.22 nõuetele.

Et kontrollida vastavust eeskirja nr 48 punkti 6.22.7.4 nõuetele, tuleb kohustuslikus korras teha katsesõit, mille käigus tehakse läbi kõik taotleja kirjelduse põhjal süsteemi juhtimise seisukohalt olulised olukorrad. Tehakse kindlaks, kas kõik režiimid aktiveeruvad, töötavad ja deaktiveeruvad taotleja kirjelduse kohaselt; kõik ilmsed rikked (näiteks liiga suur nurk või tulede vilkumine) tuleb samuti ära märkida.

5.12. LED-mooduli(te)ga varustatud kohanduvate esitulede süsteemid ning LED-moodul(id) ise peab (peavad) vastama käesoleva eeskirja 11. lisas sätestatud asjakohastele nõuetele. Nõuetele vastavust tuleb kontrollida katsetamise teel.

5.13. Kui on tegemist kohanduvate esitulede süsteemiga, mille koosseisu kuuluvad põhilähituld kiirgavad valgusallikad ja/või LED-mooduli(d), mille valgustusüksuste kogu objektiivne valgusvoog, nagu on nimetatud 1. lisa näidisele vastava teatise vormi punktis 9.2.3, ületab kummalgi küljel 2 000 luumenit, tuleb see 1. lisa teatise vormi punktis 9.2.3 ära märkida. LED-mooduli(te) objektiivset valgusvoogu mõõdetakse 11. lisa punktis 5 kirjeldatud viisil.

5.14. Kui põhilähitule tekitavad neutraalasendis ainult LED-moodulid, peab nende LED-moodulite kogu objektiivne valgusvoog olema kummalgi küljel 1 000 luumenit või suurem, kui seda mõõdetakse 11. lisa punkti 5 kohaselt.

5.15. LED-moodul peab olema:

a) seadisest eemaldatav üksnes tööriistade abil, välja arvatud juhul, kui teatises on märgitud, et LED-moodul ei ole asendatav, ning

b) konstrueeritud nii, et olenemata sellest, kas kasutatakse tööriistu, ei saa seda mehaaniliselt asendada ühegi tüübikinnituse saanud asendatava valgusallikaga.

6. VALGUSTUS

6.1. Üldsätted

6.1.1. Punkti 6.2.4 kohaselt peab iga süsteem kiirgama C-klassi lähituledele vastavat valgusvihku ja üht või enamat mõne muu klassi lähituledele vastavat valgusvihku; käesoleva eeskirja punktide 6.3 ja/või 2.1.1.1 kohaselt võib süsteem iga lähitulede klassi piires hõlmata üht või mitut täiendavat valgustusrežiimi või esitulede valgustusfunktsiooni.

6.1.2. Süsteem peab võimaldama automaatseid valgusvihu muudatusi, nii et saavutatakse tee nõuetekohane valgustatus, häirimata seejuures autojuhti ja teisi liiklejaid.

6.1.3. Süsteem loetakse vastuvõetavaks, kui see vastab punktides 6.2 ja 6.3 sätestatud fotomeetrilistele erinõuetele.

6.1.4. Fotomeetrilised mõõtmised tehakse taotleja kirjelduse kohaselt:

6.1.4.1. käesoleva eeskirja punktis 1.9 määratletud neutraalasendis;

6.1.4.2. vastavalt konkreetsele olukorrale käesoleva eeskirja punktis 1.10 kirjeldatud signaali V, signaali W, signaali E või signaali T korral;

6.1.4.3. vajadusel vastavalt käesoleva eeskirja punktile 1.10 mis tahes muu signaali või signaalide kombinatsiooni korral taotleja juhiste kohaselt.

6.1.4.4. Kui esilaterna puhul kasutatakse integreerimata liiteseadisega gaaslahendusvalgusallikat, peab esilatern, mis on vähemalt 30 minuti jooksul olnud väljalülitatud olekus, neli sekundit pärast süütamist: 6.1.4.4.1. üksnes kaugtuld kiirgava süsteemi korral saavutama punktis HV valgustatuse vähemalt 37 500 cd; 6.1.4.4.2. kui C-klassi lähituled on sisse lülitatud, saavutama ainult lähituld andvate süsteemide puhul või vaheldumisi nii lähitulede režiimis kui ka kaugtulede režiimis töötavate süsteemide puhul, nagu kirjeldatud käesoleva eeskirja punktis 5.7, punktis 50 V valgustatuse vähemalt 3 100 cd; 6.1.4.4.3. mõlemal juhul peab elektrivarustus olema piisav, et tagada tugevvoolu impulsi vajalik tõus.

6.2. Lähitulesid käsitlevad sätted

Enne järgmisi katsemenetlusi tuleb süsteem viia neutraalasendisse, st süsteem peab kiirgama lähitulede klassile C vastavat valgusvihku.

6.2.1. Neutraalasendis lähituli peab vähemalt ühe valgustusüksuse abil tekitama süsteemi (st sõiduki) igale küljele käesoleva eeskirja 8. lisa nõuetele vastava varju piiri või

6.2.1.1. peab süsteem pakkuma teisi vahendeid, näiteks optilisi vahendeid või ajutisi lisavalgusvihke, mis võimaldavad saavutada tulede selge ja õige suunatuse.

6.2.1.2. 8. lisa ei kohaldata punktides 5.8 kuni 5.8.2.1 kirjeldatud sõidusuuna muutmise funktsiooni suhtes.

6.2.2. Süsteem, selle osa või osad tuleb 8. lisa nõuete kohaselt suunata nii, et varju piiri asend vastaks käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 2 esitatud nõuetele.

6.2.3. Selliselt reguleeritud süsteem, selle osa või osad peavad juhul, kui tüübikinnitust soovitakse üksnes lähitulele, vastama allpool asjaomastes punktides esitatud nõuetele; kui aga süsteem peab käesoleva eeskirja kohaldamisala piires pakkuma lisavalgustus- või valgussignaalfunktsioone, peab see vastama ka allpool asjaomastes punktides sätestatud nõuetele, eeldusel et ta ei ole eraldi reguleeritav.

6.2.4. Kui süsteem kiirgab mingile teatavale lähitulede režiimile vastavat valgusvihku, peab ta vastama nõuetele, mis on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 1 (fotomeetrilised nõuded) A osa ja tabeli 2 (Imax ja varju piiri asukoht) asjakohases jaos (C, V, E või W) ja käesoleva eeskirja 8. lisa 1. osas (varju piirile esitatavad nõuded).

6.2.5. Valgusvihu võib lülitada kurvivalgustuse režiimi, tingimusel et:

6.2.5.1. süsteem vastab käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 1 (fotomeetrilised väärtused) B osa ja tabeli 2 (varju piiri suhtes kehtestatud nõuded) punkti 2.2 asjaomastele nõuetele, kui väärtusi mõõdetakse 9. lisas esitatud menetluse kohaselt vastavalt kurvivalgustusrežiimi kategooriale (1 või 2), mille jaoks tüübikinnitust taotletakse;

6.2.5.2. kui signaal T vastab sõiduki väikseimale pöörderaadiusele vasakus suunas (või paremas suunas), siis peavad kõigi süsteemi parema või vasaku külje laternate valgustugevuse väärtused olema vähemalt 2 500 cd ühes või mitmes punktis, mis jäävad alasse, mis ulatub joonest H-H 2 kraadi allapoole ning 10–45 kraadi vasakule (või paremale);

6.2.5.3. kui tüübikinnitust taotletakse 1. kategooria kurvivalgustuse jaoks, on süsteemi kasutamine piiratud sõidukitega, mis on valmistatud nii, et süsteemi tekitatud varju piiri horisontaalne osa vastaks eeskirja nr 48 punkti 6.22.7.4.5 alapunkti i asjaomastele nõuetele;

6.2.5.4. kui tüübikinnitust taotletakse 1. kategooria kurvivalgustuse jaoks, on süsteem valmistatud nii, et valguskiire külgliikumist või muutumist mõjutava tõrke korral oleks võimalik automaatselt saavutada fotomeetrilised tingimused, mis kas vastavad punkti 6.2.4 sätetele või mille korral oleks tagatud väärtused, mis käesoleva eeskirja 3. lisas määratletud alal IIIb ei ületa 1 300 cd ja mis „segmendi Imax“ punktides oleksid vähemalt 3 400 cd; 6.2.5.4.1. see ei ole siiski kohustuslik, kui asendites, mis jäävad süsteemi nullteljest kuni 5° vasakule ja joonest H-H 0,3° ülespoole ning rohkem kui 5° vasakule ja 0,57° ülespoole, ei ületata mitte ühelgi juhul väärtust 880 cd.

6.2.6. Süsteemi tuleb kontrollida vastavalt tootja juhistele, võttes arvesse punktis 2.2.2.1 sätestatud ohutuskontseptsiooni.

6.2.7. Süsteem, selle osa või osad, mis on konstrueeritud kasutamiseks nii parempoolse kui ka vasakpoolse liikluse tingimustes, peavad punkti 5.4 kohaselt vastama mõlemas reguleerimisasendis asjaomase liiklussuuna kohta esitatud nõuetele.

6.2.8. Süsteem peab olema valmistatud nii, et:

6.2.8.1. iga konkreetne lähitulerežiim kiirgaks punktis 50 V süsteemi kummaltki küljelt vähemalt 2 500 cd tugevust valguskiirt; seda nõuet ei kohaldata V-klassi lähitulede režiimi(de) puhul;

6.2.8.2. Teised režiimid: Käesoleva eeskirja punktis 6.1.4.3 nimetatud sisendsignaalide puhul peavad olema täidetud punktis 6.2. esitatud nõuded.

6.3. Kaugtulesid käsitlevad sätted

Enne iga uut katset tuleb süsteem viia neutraalasendisse.

6.3.1. Süsteemi valgustusüksust või valgustusüksusi tuleb reguleerida vastavalt tootja antud juhistele sel viisil, et maksimaalse valgustatuse ala keskpunkt asuks joonte H-H ja V-V lõikumispunktis (HV);

6.3.1.1. valgustusüksuste osas, mis ei ole eraldi reguleeritavad või mille suunatus on paika pandud pärast punktis 6.2 kirjeldatud mõõtmisi, tuleb katsetada muutmata asendis.

6.3.2. Kui mõõtmine toimub käesoleva eeskirja 9. lisa sätete kohaselt, peab valgustus vastama järgmistele nõuetele:

Katsepunkt Nurkkoordinaadid (kraadi) Nõutud valgustugevus (cd) Minimaalne Im 40 500 H-5L 0,0, 5,0 L 5 100 H-2,5L 0,0, 2,5 L 20 300 H-2,5R 0,0, 2,5 R 20 300 H-5R 0,0, 5,0 R 5 100

6.3.2.1. Sirgete h-h ja v-v lõikumispunkt HV peab asuma maksimaalsest valgustugevusest (Imax) 80 protsendile vastava samavalgustustiheduskõvera piires.

6.3.2.1.1. Maksimaalne väärtus (IM) ei tohi mingil juhul ületada 215 000 cd.

6.3.2.1.2. Punktis 4.2.2.9 osutatud maksimaalse valgustugevuse viitemärk (I′M) saadakse järgmise suhte abil:

I′M = I M/4 300

See väärtus ümardatakse lähima väärtuseni väärtuste hulgast: 5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

6.3.3. Süsteemi poolt kiiratavat valgusvihku või selle osa võib automaatselt külgsuunas liigutada (või muuta, saavutamaks sama tulemust), tingimusel, et:

6.3.3.1. süsteem vastab punktide 6.3.2.1.1 ja 6.3.2.1.2 nõuetele, kui kõiki valgustusüksusi mõõta 9. lisas esitatud menetluse kohaselt.

6.3.4. Süsteem peab olema valmistatud nii, et:

6.3.4.1. paremal ja vasakul küljel paiknev(ad) valgustusüksus(ed) kiirgaks(id) punktis HV kumbki vähemalt 16 200 cd.

6.3.5. Kui valgusvihule esitatavad nõuded ei ole täidetud, on lubatud valgusvihku ümber suunata esialgsest suunatusest 0,5 kraadi võrra üles- või allapoole ja/või 1 kraadi võrra paremale või vasakule poole. Selles uues asendis peavad olema täidetud kõik fotomeetrilised nõuded. Neid nõudeid ei kohaldata käesoleva eeskirja punktis 6.3.1.1 osutatud valgustusüksuste suhtes.

6.3.6. Kohanduva kaugtule funktsiooni puhul peab süsteem vastama eespool toodud punktidele üksnes maksimaalse sisselülitatuse olukorras.

6.3.7. Kohandumise ajal peab kaugtule funktsioon kõigi parem- ja vasakpoolse liikluse juhtude nõuetele, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 3. lisa 7. tabeli A osas. Nende nõuete täitmist kontrollitakse tüübikinnituskatsete ajal signaaligeneraatori abil, mille esitab kasutamiseks taotleja. See signaaligeneraator tekitab sõiduki signaale ja põhjustab kaugtule kohandumise ning esitab eelkõige seadistusi viisil, mis võimaldab kontrollida fotomeetriliste nõuete täitmist.

6.3.7.1. Kui kaugtule funktsioon vastab käesoleva eeskirja 3. lisa 7. tabeli A osas 1.–3. rea puhul vastutulevate ja eessõitvate sõidukite (sümmeetriline kaugtuli) suhtes esitatud nõuetele, märgitakse asjaomane teave 1. lisas oleva teatise punkti 18.5.

6.3.7.2. Kui punkti 6.3.7 nõudeid on võimalik täita ainult parempoolse või ainult vasakpoolse liikluse korral, esitatakse asjaomane teave 1. lisas oleva teatise punktis 18.5.

6.4. Muud sätted

Kui süsteem, selle osa või osad on varustatud reguleeritavate valgustusüksustega, kohaldatakse punktide 6.2 (lähituled) ja 6.3 (kaugtuled) nõudeid kõikide käesoleva eeskirja punktis 2.1.3 (reguleerimisulatus) määratud paigaldusasendite korral. Kontrollimiseks kasutatakse järgmist menetlust.

6.4.1. Iga ettenähtud asend tekitatakse katsegoniomeetri abil lähtuvalt sirgest, mis ühendab mõõteekraanil nullkeset ja punkti HV. Reguleeritav süsteem, selle osa või osad paigutatakse seejärel sellisesse asendisse, et ekraani valgustatus vastaks asjaomastele suunatuse nõuetele.

6.4.2. Süsteem, selle osa või osad fikseeritakse alguses vastavalt punkti 6.4.1 nõuetele, seade või selle osad peavad rahuldama punktides 6.2 ja 6.3 esitatud asjaomaseid fotomeetrilisi nõudeid.

6.4.3. Täiendavad katsed tehakse pärast seda, kui peegeldi/süsteem, selle osa või osad on süsteemi, selle osa või osade reguleerimisvahendi abil oma algasendist vertikaalselt ümber paigutatud ± 2 kraadi ulatuses või vähemalt maksimaalses ulatuses, kui see on alla 2 kraadi. Kui terve süsteemi või selle osa või osad on (näiteks goniomeetri abil) vastassuunda ümber suunatud, tuleb kontrollida süsteemi poolt kiiratavat valgust järgmistes suundades ja see valgushulk peab jääma ettenähtud piiridesse: 6.4.3.1. lähituli: punktid B50L ja 75R või vajadusel 50R; kaugtuli: IM ja punkt HV (protsent IM-ist).

6.4.4. Kui taotleja on märkinud enam kui ühe paigaldusasendi, tuleb punktides 6.4.1 kuni 6.4.3 ettenähtud menetlust korrata kõigi teiste asendite korral.

6.4.5. Kui taotleja ei ole märkinud konkreetset paigaldusasendit, tuleb süsteem, selle osa või osad suunata punktides 6.2 (lähituled) ja 6.3 (kaugtuled) ette nähtud mõõtmiste tarvis, kusjuures süsteemi, selle osa või osade reguleerimisvahend asetatakse keskasendisse. Punktis 6.4.3 sätestatud lisakatse tehakse selliselt, et süsteemvõi selle osad on reguleerimisvahendi abil liigutatud reguleerimisvahemiku lõpuni (mitte ± 2 kraadi ulatuses).

6.4.6. Käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil näidatakse, milline valgustusüksus või millised valgustusüksused tekitab/tekitavad käesoleva eeskirja 8. lisas määratletud varju piiri, mis projitseerub alasse, mis ulatub 0,8 kraadi allapoole suunatud horisontaaljoonest 6 kraadi vasakule kuni 4 kraadi paremale ja ülespoole.

6.4.7. Käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormil näidatakse, millised E-klassi lähitulede režiimid vastavad käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 6 esitatud andmekogumile.

7. VÄRVUS

7.1. Kiiratav valgus peab olema valge.

C. TÄIENDAVAD HALDUSSÄTTED

8. SÜSTEEMI TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

8.1. Süsteemi tüübi mis tahes muutmisest antakse teada tüübikinnitusasutusele, kes andis süsteemile tüübikinnituse. Sellisel juhul võib kõnealune asutus:

8.1.1. leida, et tehtud muudatustel ei ole tõenäoliselt märkimisväärseid ebasoovitavaid tagajärgi ning et süsteem vastab endiselt igal juhul nõuetele; või

8.1.2. nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

8.2. Tüübikinnituse andmisest või sellest keeldumisest koos muudatuste kirjeldusega teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.1.4 sätestatud korra kohaselt.

8.3. Tüübikinnituse laienduse andnud tüübikinnitusasutus määrab igale niisuguse laienduse kohta esitatud teatisevormile seerianumbri ja teatab sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

9. TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS

Tootmise nõuetele vastavuse järelevalvemenetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. liitega ja vastama järgmistele nõuetele.

9.1. Käesoleva eeskirja raames kinnituse saanud süsteeme tuleb toota nii, et need vastaksid kinnitatud tüübile, täites punktides 6 ja 7 sätestatud nõudeid.

9.2. Käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud tootmise vastavuskontrolli miinimumnõuded peavad olema täidetud.

9.3. Käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud kontrollijapoolse näidiste võtmise miinimumnõuded peavad olema täidetud.

9.4. Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses tootmise vastavuse kontrollimiseks kasutatavaid meetodeid. Nende kontrollide tavaline sagedus on kord iga kahe aasta järel.

9.5. Arvesse ei võeta süsteeme või nende osi, mis on ilmselgelt vigased.

9.6. Viitemärki ei võeta arvesse.

10. KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

10.1. Käesoleva eeskirja alusel teatavale süsteemitüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõudeid ei täideta või kui süsteem, selle osa või osad, millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta kinnituse saanud tüübile.

10.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

11. TOOTMISE LÕPETAMINE

11.1. Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud süsteemitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnitusasutusele. Sellekohase teatise saamisel teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

12. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

12.1. Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste nimed ja aadressid ning nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise, laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

13. ÜLEMINEKUSÄTTED

13.1. Pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest vastavalt käesolevale eeskirjale, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

13.2. Seoses muudatustega, mis kehtestati muudatusseeriaga 01 fotomeetriliste katsete menetluses, milles kasutati sfääriliste koordinaatide süsteemi ja määrati kindlaks valgustugevuse väärtused, ja selleks et anda tehnilistele teenistustel võimalus ajakohastada oma katseseadmeid, ei keeldu ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline kuni 60 kuud pärast käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva tüübikinnituste andmisest 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja alusel, kui olemasolevaid katseseadmeid kasutatakse nii, et väärtused teisendatakse vastavalt tüübikinnitusasutuse soovile.

13.3. Alates 60 kuu möödumisest 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituse üksnes siis, kui süsteem vastab 01-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

13.4. Käesoleva eeskirja kohased süsteemide tüübikinnitused, mis on antud enne 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva, kehtivad tähtajatult.

13.5. Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised ei tohi keelduda käesoleva eeskirja varasema muudatusteseeria kohaste tüübikinnituse laienduste andmisest.

(1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.), dokument ECE/TRparaANS/WP.29/78/Rev.2,. punkt 2 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2) Selgituseks võib märkida, et klass C vastab põhilähituledele, klass V vastab lähituledele, mida kasutatakse valgustatud piirkondades, näiteks asulates, klass E vastab maanteedel ja kiirteedel kasutatavatele lähituledele ja klass W vastab halbades ilmastikuoludes, näiteks märjal teekattel kasutatavatele lähituledele.

(3) Märkida 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

(4) Märkida 10. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

(5) 1958. aasta kokkuleppe osaliste tunnusnumbrid on esitatud sõidukite tootmist käsitleva resolutsiooni (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.3 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html 3. lisas.