Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni

protokoll,

mis on koostatud Euroopa Liidu leping punkti c alusel

Käesoleva protokolli KÕRGED LEPINGUOSALISED, Euroopa Liidu liikmesriigid,

VIIDATES Euroopa Liidu Nõukogu 27. septembri 1996. aasta aktile,

SOOVIDES tagada, et nende kriminaalseadused aitaksid tõhusalt kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve,

TÕDEDES 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tähtsust ühenduse tulusid ja kulusid mõjutavate pettuste tõkestamisel,

OLLES TEADLIKUD, et Euroopa ühenduse finantshuve võivad kahjustada või ohustada ka muud kuriteod, eelkõige korruptiivsed teod, mis on sooritatud nende riigiametnike või ühenduse ametnike poolt, kes vastutavad oma kontrolli all olevate ühenduse rahaliste vahendite sissenõudmise, haldamise või väljamaksmise eest, või on suunatud nende ametnike vastu,

VÕTTES ARVESSE, et kõnealuse korruptsiooniga võivad olla seotud riigiasutustes ja avalik-õiguslikes organisatsioonides töötavad eri kodakondsusega isikud ning et sellise rahvusvahelise ulatusega korruptsiooni vastaste meetmete tõhususe huvides on tähtis, et liikmesriikide kriminaalõiguses käsitletaks nende laiduväärsust ühtmoodi,

MÄRKIDES, et avaliku võimu teostamisega seotud kuritegusid, eelkõige korruptsiooni käsitlevad mitme liikmesriigi kriminaalseadused hõlmavad ainult oma riigiametnike poolt või nende vastu toime pandud tegusid ega hõlma või hõlmavad ainult erandjuhtudel tegusid, mis on seotud ühenduse või teiste liikmesriikide ametnikega,

OLLES VEENDUNUD vajaduses kohandada siseriiklikke õigusakte, millega ei karistata Euroopa ühenduste finantshuve kahjustavate või kahjustada võivate ja ühenduse või teiste liikmesriikide ametnikega seotud korruptiivsete tegude eest,

OLLES VEENDUNUD ka selles, et siseriiklike õigusaktide selline kohandamine ei tohiks piirduda ühenduse ametnike aktiivse või passiivse korruptsiooni käsitlemisega, vaid seda tuleks laiendada ka muudele kuritegudele, mis mõjutavad või võivad mõjutada Euroopa ühenduste tulusid või kulusid, kaasa arvatud kõrgeimat vastutust omavate isikute poolt või nende vastu sooritatud kuritegudele,

VÕTTES ARVESSE, et ka jurisdiktsiooni ja vastastikuse koostöö kohta tuleks sätestada asjakohased eeskirjad, ilma et see piiraks õiguslikke tingimusi, mille korral neid tuleks konkreetsetel juhtudel kohaldada, kaasa arvatud vajaduse korral puutumatusest vabastamist,

VÕTTES ARVESSE, et käesoleva protokolliga hõlmatud kriminaalseaduste suhtes tuleks teha kohaldatavateks 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni asjakohased sätted,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISTES SÄTETES:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. a) ametnik – ühenduse või riigi ametnik, kaasa arvatud mõne teise liikmesriigi ametnik;

b) ühenduse ametnik:

- ametnik või muu lepinguline töötaja Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirja või Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste tähenduses;

- liikmesriikide või avaliku või eraasutuse poolt Euroopa ühendustesse lähetatud isik, kes täidab Euroopa ühenduste ametnike või muude teenistujate ülesannetega võrdväärseid ametiülesandeid.

Vastavalt Euroopa ühenduste asutamislepingutele moodustatud asutuste liikmeid ja personali käsitletakse ühenduse ametnikena, kui nende suhtes ei kohaldata Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirja või Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi;

c) terminit "riigiametnik" mõistetakse lähtudes terminite "ametnik" või "avalik teenistuja" määratlusest selle liikmesriigi siseriiklikus õiguses, kus kõnealune isik selle liikmesriigi kriminaalõiguse kohaldamise mõistes seda ametiülesannet täidab.

Teise liikmesriigi poolt ametisse seatud liikmesriigi ametnikku puudutavas menetluses ei ole esimesena nimetatud liikmesriik siiski kohustatud kasutama "riigiametniku" määratlust, välja arvatud juhul, kui see mõiste ühildub tema siseriikliku õigusega;

2. konventsioon – Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel koostatud 26. juuli 1995. aasta konventsioon Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta. [1]

Artikkel 2

Passiivne korruptsioon

1. Käesolevas protokollis tähendab passiivne korruptsioon tahtlikku tegu, millega ametnik otseselt või vahendaja kaudu taotleb või saab mis tahes liiki soodustusi endale või kolmandale isikule või võtab vastu lubaduse sellise soodustuse saamise kohta selle eest, et ta oma teenistuskohustusi rikkudes sooritaks või jätaks sooritamata oma ametiülesandeks oleva või ametiülesande täitmisega seotud toimingu, viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa ühenduste finantshuve.

2. Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid tagamaks lõikes 1 osutatud liiki tegude tunnistamise kuriteoks.

Artikkel 3

Aktiivne korruptsioon

1. Käesolevas protokollis tähendab aktiivne korruptsioon tahtlikku tegu, millega lubatakse või antakse otseselt või vahendaja kaudu ametnikule endale või kolmandale osapoolele mis tahes liiki soodustus vastutasuks selle eest, et ta oma teenistuskohustusi rikkudes sooritaks või jätaks sooritamata oma ametiülesandeks oleva või ametiülesande täitmisega seotud toimingu, viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa ühenduste finantshuve.

2. Liikmesriik võtab vajalikke meetmeid tagamaks lõikes 1 osutatud liiki tegude tunnistamise kuriteoks.

Artikkel 4

Võrdsustamine

1. Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et süüteo tunnuseid, mida tema kriminaalõiguses kohaldatakse konventsiooni artiklis 1 osutatud süütegude suhtes, mille on toime pannud tema ametnikud oma ametiülesannete täitmisel, kohaldatakse samamoodi ka juhtudel, kui nimetatud süütegusid panevad toime ühenduse ametnikud oma ametiülesannete täitmisel.

2. Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et süüteo tunnuseid, mida tema kriminaalõiguses kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 1 ja artiklites 2 ja 3 osutatud süütegude suhtes, mis on toime pandud tema valitsuse ministrite, parlamendikodade valitud liikmete, kõrgeimate kohtute või kontrollikodade liikmete poolt või nende vastu nende ametiülesannete täitmisel, kohaldatakse samamoodi ka juhtudel, kui need süüteod pannakse toime Euroopa Ühenduste Komisjoni, Euroopa Parlamendi, Euroopa Ühenduste Kohtu ja Euroopa Ühenduste Kontrollikoja liikmete poolt või vastu nende ametiülesannete täitmisel.

3. Kui liikmesriik on kehtestanud erilised õigusaktid ministrite tegevuse või tegevusetuse kohta, mille eest nad vastutavad nende poliitilise eriseisundi tõttu selles liikmesriigis, võidakse käesoleva artikli lõiget 2 nende õigusaktide suhtes mitte kohaldada, kui liikmesriik tagab, et Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmeid hõlmavad artiklite 2 ja 3 ning käesoleva artikli lõike 1 rakendamiseks vastu võetud kriminaalõiguslikud aktid.

4. Lõiked 1, 2 ja 3 ei piira liikmesriigis kriminaalmenetlust ja pädeva kohtu kindlaksmääramist käsitlevate sätete kohaldamist.

5. Käesolevat protokolli kohaldatakse täies vastavuses Euroopa ühenduste asutamislepingute, Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli, Euroopa Kohtu põhikirja ja nende rakendamiseks vastuvõetud tekstide asjakohaste sätetega, mis käsitlevad puutumatuse äravõtmist.

Artikkel 5

Sanktsioonid

1. Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et artiklites 2 ja 3 osutatud tegu ja kõnealuses teos osalemine ja sellele õhutamine oleksid karistatavad tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristustega, sealhulgas vähemalt tõsistel juhtudel ka vabadusekaotusega, millele võib järgneda väljaandmine.

2. Lõige 1 ei piira pädevate ametiasutuste õigust kohaldada riigiametnike või ühenduse ametnike suhtes distsiplinaarkaristusi. Kohaldatava kriminaalkaristuse kindlaksmääramisel võivad riikide kriminaalkohtud kooskõlas siseriiklike õiguspõhimõtetega võtta arvesse ühele ja samale isikule ühe ja sama teo eest juba määratud distsiplinaarkaristust.

Artikkel 6

Jurisdiktsioon

1. Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid, et kehtestada oma jurisdiktsioon süütegude üle, mille ta on määratlenud kooskõlas artiklitega 2, 3 ja 4, kui:

a) süütegu on tervikuna või osaliselt toime pandud tema territooriumil;

b) õigusrikkuja on tema kodanik või tema ametnik;

c) süütegu on toime pandud mõne artiklis 1 osutatud isiku või mõne artikli 4 lõikes 2 osutatud asutuse liikme suhtes, kes on tema kodanik;

d) õigusrikkuja on ühenduse ametnik, kes töötab Euroopa ühenduste institutsioonis või sellises Euroopa ühenduste asutamislepingute alusel moodustatud asutuses, mille peakontor asub kõneluses liikmesriigis.

2. Iga liikmesriik võib artikli 9 lõikes 2 ettenähtud teadet esitades deklareerida, et ta üht või mitut lõike 1 punktides b, c ja d sätestatud jurisdiktsioonieeskirjadest ei kohalda või kohaldab ainult erijuhtudel või eritingimuste korral.

Artikkel 7

Seos konventsiooniga

1. Konventsiooni artiklit 3, artikli 5 lõikeid 1, 2 ja 4 ning artiklit 6 kohaldatakse selliselt, nagu oleks neis osutatud käesoleva protokolli artiklites 2–4 osutatud tegudele.

2. Käesoleva protokolli suhtes kohaldatakse ka konventsiooni järgmisi sätteid:

- artiklit 7, tingimusel et kui käesoleva protokolli artikli 9 lõikes 2 ettenähtud teate esitamisel ei ole märgitud teisiti, kehtib iga konventsiooni artikli 7 lõike 2 tähenduses tehtud deklaratsioon ka käesoleva protokolli suhtes;

- artiklit 9;

- artiklit 10.

Artikkel 8

Euroopa Kohus

1. Liikmesriikidevahelise vaidluse käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamise üle peab lahenduse leidmist silmas pidades kõigepealt läbi vaatama nõukogu Euroopa Liidu lepingu VI jaotises ettenähtud korras.

Kui lahendust ei leita kuue kuu jooksul, võib vaidluspool anda asja Euroopa Ühenduste Kohtusse.

2. Ühe või mitme liikmesriigi ja komisjoni vahelise vaidluse käesoleva protokolli artikli 1, välja arvatud artikli 1 punkti c üle, või artiklite 2, 3, 4 või artikli 7 lõike 2 kolmanda taande üle, kui selle vaidluse lahendamine läbirääkimiste teel on võimatuks osutunud, võib anda Euroopa Kohtusse.

Artikkel 9

Jõustumine

1. Liikmesriigid võtavad käesoleva protokolli vastu kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate nõuetega.

2. Liikmesriigid teatavad Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile käesoleva protokolli vastuvõtmiseks vajaliku põhiseadusest tuleneva menetluse lõpuleviimisest.

3. Käesolev protokoll jõustub 90 päeva möödumisel kuupäevast, mil viimanegi riikidest, kes käesoleva protokolli koostamise akti vastuvõtmise ajal on Euroopa Liidu liige, esitab lõikes 2 osutatud teate. Kui aga konventsioon ei ole nimetatud kuupäeval jõustunud, jõustub protokoll konventsiooni jõustumise kuupäeval.

Artikkel 10

Uute liikmesriikide ühinemine

1. Käesolev protokoll on ühinemiseks avatud kõigile riikidele, kellest saavad Euroopa Liidu liikmesriigid.

2. Euroopa Liidu Nõukogu koostatud protokolli tekst ühineva riigi keeles on autentne.

3. Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.

4. Protokoll jõustub sellega ühineva riigi suhtes 90 päeva möödumisel ühinemiskirja hoiuleandmisest või protokolli jõustumiskuupäeval, kui see ei ole nimetatud 90päevase tähtaja möödumisel veel jõustunud.

Artikkel 11

Reservatsioonid

1. Reservatsioone, välja arvatud artikli 6 lõikes 2 ettenähtud reservatsioonid, ei ole lubatud teha.

2. Liikmesriik, kes on teinud reservatsiooni, võib selle igal ajal tervikuna või osaliselt tagasi võtta, teavitades sellest hoiulevõtjat. Tagasivõtmine jõustub teate hoiulevõtjale laekumise kuupäeval.

Artikkel 12

Hoiulevõtja

1. Käesoleva protokolli hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

2. Hoiulevõtja avaldab Euroopa Ühenduste Teatajas teabe käesoleva protokolli vastuvõtmiste ja sellega ühinemiste, sellega seotud deklaratsioonide ja reservatsioonide ning muude teadete kohta.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Koostatud tuhande üheksasaja üheksakümne kuuenda aasta novembrikuu kahekümne üheksandal päeval Brüsselis ühes eksemplaris hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed; originaal jääb hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivi.

Pour le gouvernement du Royaume de BelgiqueVoor de Regering van het Koninkrijk BelgiëFür die Regierung des Königreichs Belgien

+++++ TIFF +++++

For regeringen for Kongeriget Danmark

+++++ TIFF +++++

Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland

+++++ TIFF +++++

Για την Κυβέρνηση της Ελληνικής Δημοκρατίας

+++++ TIFF +++++

Pour le gouvernement de la République française

+++++ TIFF +++++

Thar ceann Rialtas na hÉireannFor the Government of Ireland

+++++ TIFF +++++

Per il Governo della Repubblica italiana

+++++ TIFF +++++

Pour le gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg

+++++ TIFF +++++

Voor de Regering van het Koninkrijk der Nederlanden

+++++ TIFF +++++

Für die Regierung der Republik Österreich

+++++ TIFF +++++

Pelo Governo da República Portuguesa

+++++ TIFF +++++

Suomen hallituksen puolestaPå finska regeringens vägnar

+++++ TIFF +++++

På svenska regeringens vägnar

+++++ TIFF +++++

For the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

+++++ TIFF +++++

Por el Gobierno del Reino de España

+++++ TIFF +++++

[1] EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.

--------------------------------------------------

LIIDE

Liikmesriikide avaldused protokolli koostamise akti vastuvõtmisel

1. Saksamaa delegatsiooni avaldus:

"

Saksamaa Liitvabariigi valitsus väljendab oma kavatsust seoses Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni protokolliga (ametnikel) jõuda läbirääkimiste teel kokkuleppele Euroopa Ühenduste Kohtu pädevuses teha eelotsuseid, mis on sama pädevus, mida taotletakse Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsioonis, ja saavutada see samaks kuupäevaks.

"

2. Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade delegatsiooni ühisavaldus:

"

Belgia Kuningriigi, Madalmaade Kuningriigi ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsus on seisukohal, et käesoleva protokolli jõustumiseks tuleb 1996. aasta novembri lõpuks leida rahuldav lahendus Euroopa Ühenduste Kohtule protokolli tõlgendamise pädevuse andmise küsimusele ning teha seda eelistatavalt käimasolevate arutluste raames, mis käsitlevad Euroopa Ühenduste Kohtule pädevuse andmist eelotsuste tegemiseks Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tõlgendamise asjus.

"

3. Austria delegatsiooni avaldus:

"

Austria eeldab, et küsimus Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusest teha eelotsuseid lahendatakse lähitulevikus soodsalt, ja jätkab tööd selle eesmärgi saavutamiseks.

"

--------------------------------------------------