ET Euroopa Liidu Teataja L 137/25

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 79 – sõiduki juhtimisseadmestikuga seotud tüübikinnituse ühtsete sätete kohta

Lisand 78: eeskiri nr 79

2. versioon

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 3. täiendus – jõustumise kuupäev: 4. aprill 2005

Parandus 20. jaanuarist 2006

SISUKORD

EESKIRI

0. Sissejuhatus

1. Kohaldamisala

2. Mõisted

3. Tüübikinnituse taotlemine

4. Tüübikinnituse andmine

5. Konstruktsiooni suhtes kohaldatavad sätted

6. Katsetamise suhtes kohaldatavad sätted

7. Toodangu vastavus nõuetele

8. Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral

9. Sõidukitüübi muutmine ja sõiduki tüübikinnituse laiendamine

10. Tootmise lõplik lõpetamine

11. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid

LISAD

1. lisa — Teatis sõidukitüübi kinnituse andmise, laiendamise, sellest keeldumise või selle tühistamise või sõidukitüübi tootmise lõpetamise kohta seoses juhtimisseadmestikuga vastavalt määrusele nr 79

2. lisa — Tüübikinnitusmärkide paigutus

3. lisa — Juhtimiseks ja pidurdamiseks sama energiaallikat kasutavate sõidukite pidurdustõhusus

4. lisa — Lisanõuded abijuhtimisseadmestikuga varustatud sõidukitele

5. lisa — Nõuded hüdraulilise rooliajamiga haagistele

6. lisa — Erinõuded sõidukite komplekssete elektrooniliste juhtsüsteemide ohutusaspektidele

0. SISSEJUHATUS

Käesoleva eeskirja eesmärk on kehtestada ühtsed nõuded maanteedel kasutatavatele sõidukitele paigaldatavate roolimehhanismide skeemidele ja tehnilistele omadustele. Tavapäraselt on oluline nõue olnud see, et sõiduki liikumissuuna määramiseks peab peamisel roolimehhanismil olema mehaaniline ühendus rooliseadme, enamasti rooliratta, ning juhtrataste vahel. Kui mehaaniline ühendus on piisavalt dimensioonitud, ei peeta selle purunemist tõenäoliseks.

Tehnika areng koos sooviga täiustada sõitjate ohutust mehaanilise roolisamba kaotamisega ning nii vasak- kui ka parempoolse rooliga sõidukite rooliseadme hõlpsamast ümberpaigutatavusest tulenevad tootmiseelised on viinud tavapäraste lähenemisviiside ülevaatamiseni ning uute tehnoloogiate arvessevõtmiseks muudetakse käesolevaga eeskirja. Sellele vastavalt saavad nüüd võimalikuks roolimehhanismid, millel ei ole mehaanilist ühendust rooliseadme ja juhtrataste vahel.

Süsteeme, mille puhul esmane kontroll sõiduki üle jääb juhile, kuid milles juhti võib aidata roolimehhanism, mis saab signaale sõidukisiseselt seadmelt, nimetatakse „juhti abistavateks täiustatud roolimehhanismideks”. Kõnealused mehhanismid võivad hõlmata automaatjuhtimisega roolimisfunktsiooni (Automatically Commanded Steering Function), mis aitab juhil passiivsete infrastruktuurielementide abil hoida sõidukit ideaalsel sõidujoonel (sõiduraja suuna (Lane Guidance), sõiduraja hoidmise või sellel püsimise juhtseade (Lane Keeping or Heading Control)), mis aitab juhil autot kitsastel aladel väikese kiirusega manööverdada või mis aitab juhil leida puhkamiseks määratud kohta (Bus Stop Guidance). Juhti abistavad täiustatud roolimehhanismid võivad hõlmata ka korrigeerivat roolimisfunktsiooni (Corrective Steering Function), mis hoiatab autojuhti näiteks valitud sõidurajalt kõrvalekaldumise eest (Lane Departure Warning), korrigeerib pöördenurka valitud sõidurajalt kõrvalekaldumise vältimiseks (Lane Departure Avoidance) või korrigeerib ühe või mitme ratta pöördenurka, et parandada sõiduki dünaamilist käitumist või stabiilsust.

Juhti abistavate mis tahes täiustatud roolimehhanismide puhul on juhil alati võimalik abifunktsioon tahtlikult välja lülitada, et näiteks vältida teel ettenägematut objekti.

Eeldatakse, et tulevased tehnoloogiad võimaldavad sõiduki juhtimist mõjutada või kontrollida ka andurite ja sõidukisiseste või sõidukiväliste seadmete edastatavate signaalidega. See on põhjustanud aga terve rea küsimusi seoses esmase kontrolliga sõiduki üle ning rahvusvaheliselt kokkulepitud andmeedastusprotokollide puudumisega sõidukiväliste juhtimist kontrollivate seadmete või muude juhtimist kontrollivate välisseadmete kohta. Seetõttu ei luba eeskiri selliste süsteemide üldist heakskiitmist, mis hõlmavad juhtimist välissignaalide abil kontrollivaid funktsioone, kus signaale edastavad näiteks teeäärsed majakad või teekattesse sisseehitatud aktiivsed elemendid. Kõnealused süsteemid, mis ei nõua juhi olemasolu, on määratletud kui „autonoomsed roolimehhanismid” (Autonomous Steering Systems).

Samuti välditakse käesoleva eeskirjaga veduki energiavarustust ja elektrilist juhtsüsteemi kasutavate haagiste aktiivse roolimise heakskiitmist, kuna puuduvad energiavarustuse liitmike või juhtimissignaali ülekande digitaalse infovahetuse kontrollimise suhtes kohaldatavad standardid. Eelduste kohaselt kavatsetakse tulevikus muuta Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni standardit ISO 11992, et võtta arvesse rooliseadme andmete edastamist.

1. KOHALDAMISALA

1.1. Käesolevat eeskirja kohaldatakse M-, N- ja O-kategooria sõidukite juhtimisseadmestiku suhtes. (1)

1.2. Käesolevat eeskirja ei kohaldata järgmise suhtes:

1.2.1. täispneumaatilise rooliajamiga juhtimisseadmestik;

1.2.2. autonoomsed roolimehhanismid, nagu määratletud punktis 2.3.3;

1.2.3. haagistele paigaldatud täismehaanilised juhtimisseadmed, mille käitamiseks vajalik energia kantakse üle vedukilt;

1.2.4. haagistele paigaldatud täismehaanilise juhtimisseadme elektrilised juhtsüsteemid, mis ei ole punktis 2.5.2.4 määratletud lisajuhtimisseadmestik.

2. MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1. sõiduki kinnitamine – sõiduki tüübikinnitus seoses juhtimisseadmestikuga;

2.2. sõidukitüüp – sõidukid, mis ei erine üksteisest vastavalt tootja sõidukitüübi tähistusele ja selliste oluliste omaduste poolest, nagu:

2.2.1. juhtimisseadmestiku tüüp, rooliseade, rooliajam, juhtrattad ja energiaallikas;

2.3. juhtimisseadmestik – kõik seadmed, mille ülesanne on kindlaks määrata sõiduki liikumissuund.

Juhtimisseadmestik koosneb järgmistest osadest:

— rooliseade,

— rooliajam,

— juhtrattad,

— energiavarustusseade, kui see on olemas;

2.3.1. rooliseade – juhtimisseadmestiku osa, mis juhib selle tööd ning mida võib kasutada juhi otsese sekkumisega või ilma selleta. Juhtimisseadmestiku puhul, kus juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes või osaliselt juhi lihasjõust, hõlmab rooliseade kõiki osi kuni punktini, kus juhtajami koormusjõud mehaaniliselt, hüdrauliliselt või elektriliselt üle kantakse;

2.3.2. rooliajam – kõik komponendid, mis moodustavad funktsionaalse ühenduse rooliseadme ja juhtrataste vahel.

Rooliajamil on kaks sõltumatut funktsiooni:

juhtimissignaali ülekanne ja juhtimisenergia ülekanne.

Kui käesolevas eeskirjas on mõistet „ülekanne” eraldi kasutatud, tähendab see nii juhtimissignaali ülekannet kui ka juhtimisenergia ülekannet. Mehaaniliste, elektriliste ja hüdrauliliste rooliajamite või nende kombinatsioonide vahel tehakse vahet vastavalt signaalide ja/või energia ülekandmise viisile;

2.3.2.1. juhtimissignaali ülekanne – kõik komponendid, millega kantakse üle signaalid juhtimisseadmestiku juhtimiseks;

2.3.2.2. juhtimisenergia ülekanne – kõik komponendid, millega kantakse üle rataste roolimisfunktsiooni juhtimiseks/reguleerimiseks vajalik energia;

2.3.3. autonoomne roolimehhanism – süsteem, mille kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv funktsioon hoiab sõiduki ettemääratud sõidujoonel või muudab sõidujoont vastavalt sõidukivälise seadme edastatud ja ülekantud signaalile. Esmane kontroll sõiduki üle ei pea tingimata olema juhil;

2.3.4. juhti abistav täiustatud roolimehhanism – peamisele roolimehhanismile lisatud süsteem, mis abistab juhti sõiduki juhtimisel, kuid mille puhul säilitab juht alati esmase kontrolli sõiduki üle. See koosneb ühest või mõlemast järgmisest funktsioonist:

2.3.4.1. automaatjuhtimisega roolimisfunktsioon – kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv funktsioon, mille puhul võib roolimehhanismi käivitada sõidukisse sisseehitatud seadme edastatud signaalide automaatne hindamine, toimides näiteks koos passiivsete infrastruktuurielementidega, tekitades seega teatud sõidujoonel püsimiseks, väikese kiirusega manööverdamiseks või parkimiseks juhti abistava pideva juhtimistegevuse;

2.3.4.2. korrigeeriv roolimisfunktsioon – kompleksses elektroonilises juhtsüsteemis sisalduv mittepidev juhtimisfunktsioon, mis võib sõidukisisese seadme edastatud signaalide automaatse hindamise tulemusena muuta piiratud ajaks ühe või mitme ratta pöördenurka, et sõiduk säilitaks soovitud peamise sõidujoone või et mõjutada sõiduki dünaamilist käitumist. Süsteeme, mis ise ei aktiveeri roolimehhanismi, vaid mis näiteks koos passiivsete infrastruktuurielementidega koos toimides üksnes hoiatavad juhti ideaalsest sõidujoonest kõrvalekaldumise või ettenägematu ohu eest rooliseadme kaudu edastatava vibroalarmiga, käsitletakse samuti rooli korrigeerimisena;

2.3.5. juhtrattad – rattad, mille paigutust sõiduki pikitelje suhtes on võimalik otseselt või kaudselt muuta, et määrata kindlaks sõiduki liikumissuund. (Juhtrattad hõlmavad telge, mille ümber need sõiduki liikumissuuna määramiseks pöörlevad);

2.3.6. energiavarustus – juhtimisseadmestiku need osad, mis annavad sellele energiat, reguleerivad ning vajadusel töötlevad ja salvestavad seda. See hõlmab ka mis tahes tööainemahuteid ja tagasivoolutorusid, mitte aga sõiduki mootorit (v.a seoses punktiga 5.3.2.1) või selle jõuülekannet energiaallikale;

2.3.6.1. energiaallikas – energiavarustuse see osa, mis annab vajalikus vormis energiat;

2.3.6.2. energiamahuti – energiavarustuse see osa, kus salvestatakse energiaallika antav energia, näiteks survestatud tööainemahuti või sõiduki aku;

2.3.6.3. hoiumahuti – energiavarustuse osa, kus hoitakse tööainet atmosfäärirõhul või sellele lähedasel rõhul.

2.4. Juhtimisparameetrid:

2.4.1. juhtimisjõud – rooliseadmele sõiduki juhtimiseks rakendatav jõud;

2.4.2. juhtimissignaali rakendumisaeg – ajavahemik rooliseadme liikumise algusest kuni hetkeni, mil juhtrattad saavutavad vajaliku pöördenurga;

2.4.3. pöördenurk – nurk sõiduki kujuteldava pikitelje ning ratta kesklõike (ratta vertikaalne kesklõige läbi ratta pöörlemistelje) teepinnaga lõikumise joone vahel;

2.4.4. juhtajami koormusjõud – kõik rooliajami tööd mõjutavad jõud;

2.4.5. keskmine rooliülekande arv – rooliseadme pöördenurga suhe juhtrataste pöördenurgasse täispöördel ühest servast teise;

2.4.6. pöördering – ring, millesse sõiduki ringikujulisel liikumisel jäävad sõiduki kõikide punktide, v.a välispeeglid ja esisuunatulelaternate projektsioonid maapinnal;

2.4.7. rooliseadme nimiraadius – rooliratta puhul lühim vahemaa selle pöörlemise keskpunktist äärmise punktini. Mis tahes muu juhtvahendi korral vahemaa selle pöörlemise keskpunktist punktini, kus rakendub juhtimisjõud. Kui nimetatud punkte on enam kui üks, kasutatakse seda, kus on tarvis suurimat jõudu.

2.5. Juhtimisseadmestiku tüübid

Olenevalt juhtajami koormusjõu tekitamise viisist, eristatakse järgmisi juhtimisseadmestiku tüüpe.

2.5.1. Mootorsõidukid: 2.5.1.1. peamine roolimehhanism – sõiduki juhtimisseadmestik, millega peamiselt määratakse kindlaks liikumissuund. See võib koosneda järgmistest osadest: 2.5.1.1.1. käsijuhtimisseadmestik, milles juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes juhi lihasjõust; 2.5.1.1.2. võimendiga juhtimisseadmestik, milles juhtajami koormusjõud tuleneb nii juhi lihasjõust kui ka energiavarustusest. 2.5.1.1.2.1. Juhtimisseadmestikku, milles juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes ühest või enamast energiavarustusseadmest, kui seadmestik on riketeta, kuid mille puhul juhtimisseadmestiku rikke korral võib juhtajami koormusjõud tuleneda juhi lihasjõust (ühendatud jõuajamid), käsitatakse samuti võimendiga juhtimisseadmena. 2.5.1.1.3. Täismehaaniline juhtimisseadmestik, milles juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes ühest või mitmest energiavarustusseadmest. 2.5.1.2. Jälgiv juhtimisseadmestik on süsteem, mis muudab ühe või mitme ratta pöördenurka üksnes juhul, kui seda mõjutavad rehvi ja tee kontaktpinnal tekkivad jõud ja/või momendid. 2.5.1.3. Abijuhtimisseadmestik (ASE) on süsteem, mille puhul M- ja N-kategooria sõidukitel juhitakse lisaks peamise rooliseadmega juhitavatele ratastele ka telje/telgede rattaid peamise rooliseadmega juhitavate ratastega samas suunas või vastupidises suunas ning mille puhul esirataste ja/või tagarataste pöördenurka saab muuta olenevalt sõiduki käitumisest.

2.5.2. Haagised: 2.5.2.1. jälgiv juhtimisseadmestik on süsteem, mis muudab ühe või mitme ratta pöördenurka üksnes juhul, kui seda mõjutavad rehvi ja tee kontaktpinnal tekkivad jõud ja/või momendid; 2.5.2.2. raamjuhtimisseade on seade, milles juhtajami koormusjõud tuleneb vedava sõiduki suunamuutusest ning mille puhul juhitavate haagiserataste liikumine on kindlalt seotud vedava sõiduki pikitelje ning haagise pikitelje vahelise nurgaga; 2.5.2.3. iseseaduv juhtimisseade on seade, milles juhtajami koormusjõud tuleneb vedava sõiduki suunamuutusest ning mille puhul juhitava haagise liikumine on kindlalt seotud haagiseraami või seda asendava koormuse suhtelise pikitelje ning telje/telgede kinnituskohaks oleva alusraami vahelise nurgaga; 2.5.2.4. lisajuhtimisseadmestik on peamisest roolimehhanismist sõltumatu süsteem, millega saab roolimehhanismi ühe või enama telje pöördenurka manööverdamise hõlbustamiseks valikuliselt mõjutada.

2.5.3. Olenevalt juhtrataste paigutusest, eristatakse järgmisi juhtimisseadmestiku tüüpe: 2.5.3.1. esirataste juhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse üksnes esitelje/esitelgede rattaid. See hõlmab kõiki rattaid, mida juhitakse samas suunas; 2.5.3.2. tagarataste juhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse üksnes tagatelje/tagatelgede rattaid. See hõlmab kõiki rattaid, mida juhitakse samas suunas; 2.5.3.3. mitmerattajuhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse ühe või mitme esitelje ja ühe või mitme tagatelje rattaid; 2.5.3.3.1. kõigi rataste juhtimisseadmestik, mille puhul juhitakse kõiki rattaid; 2.5.3.3.2. liigendosade juhtimisseadmestik, mille puhul teineteisega seotud šassiiosade liikumine tuleneb otseselt juhtajami koormusjõust.

2.6. Rooliajami tüübid

Olenevalt juhtajami koormusjõu ülekandmise viisist, eristatakse järgmisi rooliajami tüüpe:

2.6.1. täismehaaniline rooliajam – rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub üksnes mehaaniliselt;

2.6.2. täishüdrauliline rooliajam – rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub mõnes ülekandefaasis üksnes hüdrauliliselt;

2.6.3. täiselektriline rooliajam – rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub mõnes ülekandefaasis üksnes elektriliselt;

2.6.4. hübriid-rooliajam – rooliajam, mille puhul osa juhtajami koormusjõu ülekandest toimub ühel ja ülejäänud osa muul eespool nimetatud viisil. Igal juhul peetakse süsteemi juhul, kui mõni rooliajami mehaaniline osa on ette nähtud üksnes asendi kohta tagasisidet andma ning on juhtajami koormusjõu summa ülekandmiseks liiga nõrk, täishüdrauliliseks või täiselektriliseks rooliajamiks;

2.7. elektriline juhtahel – elektriühendus, mis võimaldab haagist rooliseadmega juhtida. See koosneb juhistikust ja liitmikust ning sisaldab andmesideseadmeid ja elektrienergia varustusseadet juhtimissignaali ülekandmiseks haagisele.

3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1. Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses sõiduki juhtimisseadmetega esitab sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2. Koos taotlusega tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:

3.2.1. sõidukitüübi kirjeldus koos punktis 2.2. nimetatud andmetega; määratleda tuleb sõiduki tüüp;

3.2.2. juhtimisseadmestiku lühikirjeldus koos juhtimisseadmestiku täieliku skeemiga, millel on kujutatud juhtimisseadmestiku toimimist mõjutavate eri seadmete paigutus sõidukil;

3.2.3. täismehaaniliste roolimehhanismide ja käesoleva määruse 6. lisa alla kuuluvate juhtimisseadmestike puhul ka süsteemi ülevaade, milles tuuakse ära süsteemi tööpõhimõte ning sõiduki ohutu toimimise tagamiseks vajalikud rikkekindlad toimingud, dubleeritus ja hoiatussüsteemid. Kõnealuste süsteemidega seonduvad vajalikud tehnilised toimikud peavad olema tüübikinnitusasutuse ja/või tehnilise teenistusega aruteludeks kättesaadavad. Kõnealuseid toimikuid arutatakse konfidentsiaalselt.

3.3. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk.

4. TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

4.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab kõikidele käesolevas eeskirjas määratletud nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile tüübikinnitus juhtimisseadmestiku suhtes.

4.1.1. Enne tüübikinnituse andmist peab tüübikinnitusasutus kontrollima toodangu nõuetelevastavuse tõhusaks jälgimiseks vajalike käesoleva eeskirja punktis 7 esitatud piisavate meetmete olemasolu.

4.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 01) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmavat muudatuste seeriat. Sama lepinguosaline ei anna sama kinnitusnumbrit teisele sõidukitüübile või samale sõidukitüübile, mis on tüübikinnituseks esitatud muu kui punktis 3 nõutud dokumentides kirjeldatud juhtimisseadmestikuga.

4.3. Teatis sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta lepingu osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

4.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud nähtavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnituse märk, millel on:

4.4.1. Ringiga ümbritsetud täht E, mille kõrval on tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber; (2)

4.4.2. punktis 4.4.1 ette nähtud ringist paremal – käesoleva määruse number, millele järgneb R-täht, kriips ja tüübikinnitusnumber.

4.5. Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea selle eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1. nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

4.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

4.7. Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki tootja paigaldatud sõidukiandmetega plaadi lähedale või selle peale.

4.8. Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5. KONSTRUKTSIOONI SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

5.1. Üldsätted

5.1.1. Roolimehhanism peab tagama sõiduki hõlpsa ja turvalise juhtimise kuni ettenähtud maksimumkiiruseni või, kui tegemist on haagisega, maksimaalse tehniliselt lubatud kiiruseni. Riketeta juhtimisseadmestiku puhul peab punktile 6.2 vastava katsetamise korral ilmnema tendents pöörduda otseasendisse. Sõiduk peab vastama punkti 6.2 nõuetele, kui tegemist on mootorsõidukiga, ning punkti 6.3 nõuetele, kui tegemist on haagisega. Kui sõidukile on paigaldatud abijuhtimisseadmestik, peab ka see vastama 4. lisas esitatud nõuetele. Hüdraulilise rooliajamiga varustatud haagised peavad vastama ka 5. lisa nõuetele.

5.1.2. Sõiduki ettenähtud maksimumkiirusel peab olema võimalik mööda sirget teelõiku liikuda nii, et juht ei pea rooli ülemääraselt korrigeerima ning roolimehhanismis ei teki ebatavalist vibratsiooni.

5.1.3. Suund, kuhu rooliseadet liigutatakse, peab olema sama, kuhu kavatsetakse sõidukit suunata, ning rooliseadme pööramisnurk ja pöördenurk peavad olema katkematus seoses. Neid nõudeid ei kohaldata automaatjuhtimisega või korrigeerivat roolimisfunktsiooni hõlmavate süsteemide suhtes ega abijuhtimisseadmestiku suhtes.

Neid nõudeid ei pruugita kohaldada ka täismehaaniliste rooliajamite puhul, kui sõiduk ei liigu ja kui süsteemi ei varustata energiaga.

5.1.4. Juhtimisseadmestik projekteeritakse, ehitatakse ja paigaldatakse selliselt, et see suudab taluda sõiduki või ühendatud sõidukite tavapärase kasutuse käigus tekkivaid pingeid. Rooliajami ükski osa ei tohi piirata maksimaalset pöördenurka, välja arvatud osad, mis on spetsiaalselt sellel eesmärgil projekteeritud. Kui ei ole ette nähtud teisiti, eeldatakse, et käesoleva eeskirja kohaldamisel ei tohi juhtimisseadmestikus samaaegselt esineda üle ühe rikke, ning kandevankri kaht telge käsitatakse ühe teljena.

5.1.5. Juhtimisseadmestiku, sealhulgas ka elektriliste juhtahelate tõhusust ei tohi häirida ei magnet- ega elektriväljad. Näidata tuleb vastavust tüübikinnituse andmise ajal eeskirja nr 10 kehtiva versiooni tehnilistele nõuetele.

5.1.6. Juhti abistavatele täiustatud roolimehhanismidele antakse kinnitus vastavalt käesolevale eeskirjale üksnes juhul, kui selle funktsioon ei halvenda peamise roolimehhanismi toimimist ühelgi viisil. Lisaks tuleb need konstrueerida nii, et juht saab funktsiooni alati teadlikult välja lülitada.

5.1.6.1. Automaatjuhtimisega roolimisfunktsiooni sisselülitumisel antakse sellest juhile märku ning juhtimisfunktsioon lülitub automaatselt välja, kui sõiduki kiirus ületab seatud piirkiiruse 10 km/h rohkem kui 20 protsendi võrra või kui enam ei võeta vastu hinnatavaid signaale. Juhtimisfunktsiooni väljalülitumisest annab juhile alati märku lühike, kuid iseloomulik nähtava signaaliga hoiatus koos kas kuuldava signaaliga või rooliseadme edastatava vibroalarmiga.

5.1.7. Rooliajam

5.1.7.1. Rooligeomeetria korrigeerimisseadmed peavad olema sellised, et pärast korrigeerimist on võimalik korrigeeritavad osad asjakohaste lukustusseadmete abil kindlalt ühendada.

5.1.7.2. Rooliajam, mida on võimalik sõiduki eri koostude (nt pikendatavad poolhaagised) vajadustega seoses eraldada, peab olema varustatud lukustusseadmetega, mis tagavad osade kindla ümberpaigutuse; automaatse lukustuse puhul peab sellel olema ka täiendav käsitsijuhitav ohutuslukk.

5.1.8. Juhtrattad

Juhtrattad ei tohi olla üksnes tagarattad. Käesolev nõue ei kehti poolhaagiste kohta.

5.1.9. Energiavarustus

Juhtimisseadmestikul ja muudel süsteemidel võib olla ühine energiavarustusseade. Sama energiaallikat kasutava mis tahes süsteemi rikke puhul tuleb siiski tagada juhitavus vastavalt punktis 5.3 esitatud asjakohastele rikete korral ettenähtud tingimustele.

5.1.10. Juhtimissüsteemid

6. lisa nõudeid kohaldatakse sõiduki elektrooniliste juhtimissüsteemide, mis moodustavad roolimisfunktsiooni juhtimissignaali ülekande või osa sellest, sealhulgas ka juhti abistavate täiustatud roolimehhanismide ohutusaspektide suhtes. Süsteemide või funktsioonide kohta, mis kasutavad roolimehhanismi kõrgema taseme eesmärgi saavutamiseks, kehtib 6. lisa vaid niivõrd, kuivõrd need avaldavad roolimehhanismile otsest mõju. Kui kõnealused süsteemid on olemas, ei lülitata neid roolimehhanismi tüübikinnituskatsete tegemise ajaks välja.

5.2. Haagiste suhtes kohaldatavad erisätted

5.2.1. Haagised (v.a poolhaagised ja kesktelghaagised), millel on juhtrattad enam kui ühel teljel, ning poolhaagised ja kesktelghaagised, millel on juhtrattad vähemalt ühel teljel, peavad vastama punkti 6.3 nõuetele. Seevastu jälgiva juhtimisseadmega haagiste osas ei ole punktis 6.3 sätestatud katsetamine vajalik, kui juhitamatute ning jälgiva juhtimisseadmega telgede teljekoormuse suhe on koormustingimustest olenemata vähemalt 1,6.

Siiski peab jälgiva juhtimisseadmega haagiste puhul olema juhitamatute või juhitavate liigendtelgede ja hõõrdülekandega juhitavate telgede teljekoormuse suhe koormustingimustest olenemata vähemalt 1.

5.2.2. Kui autorongi veduk liigub otse, peavad haagis ja veduk jääma joondatuks. Kui joondatus ei püsi automaatselt, tuleb selle säilitamiseks paigaldada haagisele sobiv reguleerimisseade.

5.3. Sätted rikete kohta ja tehnilised omadused

5.3.1. Üldosa

5.3.1.1. Käesoleva eeskirja kohaldamisel peetakse juhtrataste, rooliseadme ning rooliajami mehaaniliste osade purunemist vähetõenäoliseks, kui need on piisavalt dimensioonitud, hoolduseks kergesti kättesaadavad ning ettenähtud turvanõuetelt vähemalt samaväärsed nagu sõiduki muud olulised osad (näiteks pidurisüsteem). Kui mõne kõnealuse osa purunemine tooks tõenäoliselt kaasa sõiduki muutumise juhitamatuks, peab see olema metallist või samaväärsete omadustega materjalist ning ei tohi roolimehhanismi tavapärase töö käigus märkimisväärselt deformeeruda.

5.3.1.2. Juhtimisseadmestiku rikke korral peavad täidetud olema ka punktide 5.1.2, 5.1.3 ja 6.2.1 nõuded, kuni sõiduk saab veel liikuda vastavates punktides nõutud kiirusega.

Sel juhul ei kohaldata punkti 5.1.3 täismehaaniliste roolimehhanismide suhtes, kui sõiduk ei liigu.

5.3.1.3. Rooliajami mis tahes rikkest, mis ei ole pelgalt mehaaniline, peab sõidukijuhti punkti 5.4 kohaselt teavitama. Rikke korral on lubatud keskmise rooliülekande arvu muutumine, kui ei ületata punktis 6.2.6 sätestatud juhtimisjõudu.

5.3.1.4. Kui sõiduki pidurisüsteem kasutab sama energiaallikat kui roolimehhanism ja energiaallikas tekib rike, antakse eelis roolimehhanismile ja see peab suutma täita punktides 5.3.2 ja 5.3.3 esitatud kohaldatavaid nõudeid. Lisaks ei tohi pidurdustõhusus esimesel järgneval pidurdamisel langeda alla sõidupiduri ettenähtud pidurdustõhususe, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 3. lisa punktis 2.

5.3.1.5. Kui sõiduki pidurisüsteem kasutab sama energiavarustusseadet kui roolimehhanism ja energiavarustusseadmes tekib rike, antakse eelis roolimehhanismile ja see peab suutma täita punktides 5.3.2 ja 5.3.3 esitatud kohaldatavaid nõudeid. Lisaks peab pidurdustõhusus esimesel järgneval pidurdusel vastama käesoleva eeskirja 3. lisa punkti 3 ettekirjutustele.

5.3.1.6. Haagiste puhul tuleb täita punktide 5.2.2 ja 6.3.4.1 nõudeid ka siis, kui rike tekib roolimehhanismis.

5.3.2. Võimendiga roolimehhanismid

5.3.2.1. Kui mootor seiskub või tekib rike mõnes jõuülekande osas, v.a punktis 5.3.1.1 loetletud osad, ei tohi pöördenurk vahetult pärast seda muutuda. Kuni sõidukiga on võimalik sõita kiiremini kui 10 km/h, tuleb täita punktis 6 nimetatud süsteemirikete puhul kohaldatavaid nõudeid.

5.3.3. Täismehaanilised roolimehhanismid

5.3.3.1. Süsteem tuleb konstrueerida nii, et kui tekib punktis 5.4.2.1.1 viidatud hoiatussignaali aktiveerimist nõudev mis tahes rike, ei saa sõidukiga kiirusega üle 10 km/h piiramatult sõita.

5.3.3.2. Kui rike tekib juhtimissignaali ülekandes, v.a punktis 5.1.4 loetletud osad, peab siiski olema võimalik juhtida sõidukit vastavalt samadele tehnilistele omadustele, mis on sätestatud punktis 6 riketeta roolimehhanismide kohta.

5.3.3.3. Juhtimissignaali ülekandesüsteemi energiaallika rikke korral peab olema võimalik sooritada vähemalt 24 kaheksakujulist manöövrit, kusjuures kujundi iga silmus on 40-meetrise läbimõõduga kiirusel 10 km/h ning samade tehniliste omadustega kui punktis 6 esitatud riketeta süsteemi puhul.

Katsemanöövreid alustatakse punktis 5.3.3.5 esitatud energiasalvestustasemel.

5.3.3.4. Kui rike tekib juhtimissignaali ülekandesüsteemis, v.a punktis 5.3.1.1 loetletud osades, ei tohi pöördenurk vahetult pärast seda muutuda. Kuni sõidukiga on võimalik sõita kiiremini kui 10 km/h, peab süsteem pärast 25 kaheksakujulise manöövri sooritamist kiirusel vähemalt 10 km/h, kusjuures kujundi kumbki silmus on 40-meetrise läbimõõduga, vastama punktis 6 esitatud süsteemirikete puhul kohaldatavatele nõuetele.

Katsemanöövreid alustatakse punktis 5.3.3.5 esitatud energiasalvestustasemel.

5.3.3.5. Punktides 5.3.3.3 ja 5.3.3.4 viidatud katsetel kasutatav energiatase on energiasalvestustase, mille juures anti juhile rikkest märku.

6. lisa alla kuuluvate elektrilise ajamiga süsteemide puhul on selleks tasemeks tootja poolt seoses 6. lisaga esitatud dokumentides kirjeldatud halvim olukord ning aku jõudluse puhul tuleb arvesse võtta ka selliseid mõjusid nagu temperatuur ja aku vananemine.

5.4. Hoiatussignaalid

5.4.1. Üldsätted

5.4.1.1. Sõiduki juhile tuleb selgelt märku anda juhtimisfunktsiooni häirivast mis tahes rikkest, mis ei ole mehaanilist laadi.

Punkti 5.1.2 nõuetele vaatamata võib süsteemi rikkeolukorra lisamärguandeks olla ka roolimehhanismis tahtlikult rakendatud vibroalarm.

Mootorsõiduki puhul peetakse hoiatussignaaliks juhtimisjõu suurenemist, haagise puhul on lubatud mehaaniline märguanne.

5.4.1.2. Kui roolimehhanism ja muud süsteemid kasutavad üht ja sama energiaallikat ja kui energia-/tööainemahutis oleva energia või vedeliku tase langeb piirini, kus juhtimisjõud võib suureneda, tuleb juhile sellest heli- või valgussignaaliga märku anda. Kui sama energiaallikat kasutab ka pidurisüsteem, võib hoiatus olla ühendatud seadmega, mis on ette nähtud hoiatamiseks piduririkke puhul. Hoiatusseadme rahuldav seisund peab olema juhi poolt hõlpsasti kontrollitav.

5.4.2. Täismehaanilise juhtimisseadmestiku suhtes kohaldatavad erisätted

5.4.2.1. Mootorsõidukid peavad olema võimelised juhtimisseadmestiku rikke ja tõrke korral andma hoiatussignaalid järgmiselt:

5.4.2.1.1. Punane hoiatussignaal, millega antakse märku punktis 5.3.1.3 määratletud riketest peamises juhtimisseadmestikus.

5.4.2.1.2. Asjakohasel juhul kollane hoiatussignaal, mis annab märku juhtimisseadmestikus elektriliselt tuvastatud tõrkest, millest ei ole punase hoiatussignaaliga märku antud.

5.4.2.1.3. Sümboli kasutamise puhul peab see vastama sümbolile J 04, ISO/IEC registreerimisnumber 7000-2441, nagu on määratletud standardis ISO 2575:2000.

5.4.2.1.4. Eespool nimetatud hoiatussignaal(id) süttib/süttivad, kui sõidukit (ja roolimehhanismi) varustatakse energiaga. Seisva sõiduki puhul tuleb enne signaali väljalülitamist kindlaks teha, et roolimehhanismis ei esine ühtegi nimetatud riket või tõrget. Nimetatud rikked või tõrked, mis peavad aktiveerima eespool nimetatud hoiatussignaali, ent mida muutumatute tingimuste korral ei tuvastata, tuleb tuvastamiseks talletada ning hoiatussignaal tuleb anda käivitamisel ja iga kord, kui süütelüliti (käivitus) on pööratud sisselülitatud asendisse, seni, kuni rike püsib.

5.4.3. Kui lisajuhtimisseadmestik on aktiveeritud ja/või selle seadmestiku abil saavutatud pöördenurk ei ole tavapärasesse juhtimisasendisse tagasi pöördunud, tuleb juhile anda hoiatussignaal.

5.5. Juhtimisseadmestiku korralise tehnoülevaatuse suhtes kohaldatavad sätted

5.5.1. Niivõrd kui see on teostatav ning vastavalt sõiduki tootja ja tüübikinnitusasutuse kokkuleppele tuleb juhtimisseadmestik konstrueerida ning paigaldada nii, et vajadusel saab selle töötamist seadmestikku demonteerimata kontrollida, kasutades tavapäraseid mõõtmisvahendeid ja -meetodeid ning katseseadmeid.

5.5.2. Juhtimist mõjutavate elektrooniliste süsteemide puudusteta käitusolekut peab olema võimalik kontrollida lihtsal viisil. Kui tekib vajadus eriteabe järele, tuleb see teha vabalt kättesaadavaks.

5.5.2.1. Tüübikinnituse andmise ajal tuleb konfidentsiaalselt kirjeldada tootja poolt valitud kontrollivahendite (nt hoiatussignaali) toimimisse lihtsate lubamatute muudatuste tegemise vastu võetud meetmeid.

Alternatiivina on see nõue täidetud, kui puudusteta käitusoleku kontrollimiseks on saadaval teisesed kontrollivahendid.

6. KATSETAMISE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

6.1. Üldsätted

6.1.1. Katse tehakse tasasel pinnal, mis võimaldab head haardumist.

6.1.2. Katse(te) käigus laaditakse sõiduk suurima tehniliselt lubatud massini ning suurima tehniliselt lubatud teljekoormuseni juhitaval teljel/juhitavatel telgedel.

Abijuhtimisseadmestikuga varustatud telgede puhul korratakse katset, kui sõiduk on koormatud suurima tehniliselt lubatud massini ning abijuhtimisseadmestikuga telje suurima tehniliselt lubatud teljekoormuseni.

6.1.3. Enne katse algust peab seisva sõiduki rehvides olema tootja poolt punktis 6.1.2 sätestatud koormuse puhuks ette nähtud rõhk.

6.1.4. Kui mõne süsteemi energiavarustuse moodustab osaliselt või täielikult elektrienergia, tehakse kõik jõudluskatsed kõigi oluliste sama energiavarustusseadet kasutavate süsteemide või süsteemikomponentide tegeliku või simuleeritud elektrilise koormuse tingimustes. Oluliste süsteemide hulka kuuluvad vähemalt valgustussüsteemid, tuuleklaasipuhastid, mootori juhtseadmed ja pidurdussüsteemid.

6.2. Sätted mootorsõidukite kohta

6.2.1. Sõidukiga peab olema võimalik, ilma et juhtimisseadmestikus tekiks ebatavaline vibratsioon, läbida kurv kaare raadiusega 50 m järgmise kiirusega:

M1-kategooria sõidukid: 50 km/h

M2-, M3-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukid: 40 km/h või suurim valmistajakiirus, kui see on eespool nimetatud kiirustest väiksem.

6.2.2. Sõiduki liikumisel mööda ringjoont, kusjuures juhtrattad on umbes poole võrra välja pööratud ning püsikiirus on vähemalt 10 km/h, peab pöördering rooliseadme vabastamisel jääma samaks või suurenema.

6.2.3. Juhtimisjõu mõõtmisel ei võeta arvesse jõude, mis vältavad vähem kui 0,2 sekundit.

6.2.4. Riketeta juhtimisseadmestikuga mootorsõidukite juhtimisjõu mõõtmine.

6.2.4.1. Sõiduk juhitakse kiirusel 10 km/h otseliikumisest spiraalsesse liikumisse. Juhtimisjõudu mõõdetakse rooliseadme nimiraadiusel kuni punktini, kus rooliseadme asend vastab allpool esitatud tabelis näidatud vastava kategooria riketeta juhtimisseadmestikuga sõiduki pöörderaadiusele. Sooritatakse üks pööre paremale ja üks vasakule.

6.2.4.2. Riketeta juhtimisseadmestikuga sõiduki maksimaalne lubatud juhtimise rakendumisaeg ja maksimaalne lubatud juhtimisjõud iga sõidukikategooria kohta on esitatud allpool tabelis.

6.2.5. Rikkis juhtimisseadmestikuga mootorsõidukite juhtimisjõu mõõtmine.

6.2.5.1. Punktis 6.2.4 kirjeldatud katset korratakse rikkis juhtimisseadmestikuga. Juhtimisjõudu mõõdetakse punktini, kus rooliseadme asend vastab allpool esitatud tabelis näidatud vastava kategooria rikkis juhtimisseadmestikuga sõiduki pöörderaadiusele.

6.2.5.2. Rikkis juhtimisseadmestikuga sõiduki maksimaalne lubatud juhtimise rakendumisaeg ja maksimaalne lubatud juhtimisjõud on iga sõidukikategooria kohta esitatud allpool tabelis.

Tabel

Juhtimisjõu suhtes kohaldatavad nõuded

Sõiduk Kategooria Riketeta Rikkis Maksimaalne jõud (daN) Aeg (s) Pöörderaadius (m) Maksimaalne jõud (daN) Aeg (s) Pöörderaadius (m) M1 15 4 12 30 4 20 M2 15 4 12 30 4 20 M3 20 4 12 (4) 45 (3) 6 20 N1 20 4 12 30 4 20 N2 25 4 12 40 4 20 N3 20 4 12 (4) 45 (3) 6 20

6.3. Sätted haagiste kohta

6.3.1. Kui veduk liigub otsejoones siledal ja tasapinnalisel teel kiirusel 80 km/h või haagise tootja poolt ettenähtud suurima tehniliselt lubatud kiirusega, kui see on alla 80 km/h, peab haagis liikuma ülemäärase kõrvalekaldeta ning ebatavalise vibratsioonita juhtimisseadmestikus.

6.3.2. Seades veduki ja püsiseisundi saavutanud haagise pöörama selliselt, et veduk liigub mööda ringjoont raadiusega 25 m (vt punkt 2.4.6) püsikiirusel 5 km/h, mõõdetakse haagise kõige tagumise välisserva poolt joonistatav ring. Manöövrit korratakse samadel tingimustel, aga kiirusel 25 km/h ± 1 km/h. Nimetatud manöövrite käigus ei tohi kiirusel 25 km/h ± 1 km/h liikuva haagise välisserv liikuda kiirusel 5 km/h mõõdetud ringist välja rohkem kui 0,7 m.

6.3.3. Haagise puhul, mida veab mööda punktis 6.3.2 kirjeldatud ringjoont kiirusega 25 km/h liikuv sõiduk, ei tohi ükski osa liikuda ringist välja rohkem kui 0,5 m. See nõue peab olema täidetud alates punktist, kui saavutatakse vastava ringi kaar, kuni punktini, mis asub seda kaart mööda 40 m kaugusel. Alates nimetatud punktist peab haagis vastama punktis 6.3.1 sätestatud tingimusele.

6.3.4. Mõõta tuleb ringikujulist ala, mille joonistab vedukist ja haagisest koosnev riketeta roolimehhanismiga autorong, sõites kiirusega kuni 5 km/h mööda konstantse raadiusega ringjoont, nii et veduki eesmine välisnurk joonistab ringjoone raadiusega 0,67 × autorongi pikkus, aga mitte alla 12,5 meetri.

6.3.4.1. Kui roolimehhanismis on rike ja mõõdetav ringikujuline ala on > 8,3 m, ei tohi see olla üle 15 protsendi suurem kui riketeta roolimehhanismi korral mõõdetud vastav väärtus.

Ringikujulise ala välisraadius ei tohiks olla suurenenud.

6.3.5. Punktides 6.3.2, 6.3.3 ja 6.3.4 kirjeldatud katsed hõlmavad sõitmist nii päripäeva kui vastupäeva.

7. TOODANGU VASTAVUS

Tootmismenetluste vastavus on kooskõlas 1958. aasta kokkuleppe 2. liites sätestatud korraga (E/ECE/324–E/ECE/TRANS/505/Rev.2), arvestades järgmisi nõudeid:

7.1. Tüübikinnituse omanik peab tagama, et toodangu vastavuskatsete tulemused on registreeritud ja et lisatud dokumendid on kättesaadavad tüübikinnitusasutuse või tehnilise teenistusega kokkulepitud ajavahemiku vältel. See ajavahemik ei ületa 10 aastat alates tootmise lõpetamisest.

7.2. Tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutus või tehniline teenistus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid nõuetelevastavuse kontrollimise meetodeid. Kõnealuste kontrollimiste tavaline sagedus on kord kahe aasta jooksul.

8. KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

8.1. Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 7.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui näidissõidukid ei vasta käesoleva eeskirja punktis 6 esitatud nõuetele.

8.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav leppeosaline tühistab oma varem antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele eeskirja kohaldavatele leppeosalistele eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavas vormis.

9. SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

9.1. Kõikidest sõidukitüübi muudatustest tuleb teavitada tüübikinnituse andnud asutust. Seejärel võib asutus kas:

9.1.1. pidada ebatõenäoliseks, et tehtud muudatused põhjustavad märgatavat ebasoovitavat mõju, ja leida, et sõidukitüüp vastab igal juhul nõuetele või

9.1.2. nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

9.2. Muudatusi täpsustav kinnitus tüübikinnituse kinnitamise või laiendamise kohta edastatakse käesolevat määrust kohaldavatele lepinguosalistele punktis 4.3 ettenähtud korras.

9.3. Tüübikinnituse laienduse väljastav tüübikinnitusasutus määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teavitab sellest käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta lepingu osalisi käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi kohase teatisega.

10. TOOTMISE LÕPLIK LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Vastava teate saamisel teavitab nimetatud asutus sellest teisi eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavas vormis.

11. TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

1958. aasta kokkuleppe osalised, kes kohaldavad käesolevat eeskirja, peavad edastama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile nende asutuste ja tehniliste teenistuste nimed ja aadressid, kes vastutavad tüübikinnituskatsete eest ja annavad tüübikinnitusi ning kellele tuleb saata teistes riikides tüübikinnituste saamist, pikendamist, sellest keeldumist või tüübikinnituste tühistamist tõendavad vormid.

(1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1) 7. lisas.

(2) 1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Holland, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia ja Montenegro, 11 – Suurbritannia, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – vaba, 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Vene Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (Tüübikinnitusi annavad Euroopa Ühenduse liikmesriigid, kes kasutavad oma EMK tüübikinnitusmärke), 43 – Jaapan, 44 (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika Vabariik, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta ja 51 – Korea Vabariik. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning nendele paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikust tunnustamist, või ühinevad sellega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab antud numbrid leppeosalistele.

(3) 50, kui sõidukil on jäik kere ja kaks või enam juhitavat telge (v.a jälgiv juhtimisseade)

(4) või täieliku lukustumiseni, kui 12 m raadius ei ole saavutatav.

1. LISA TEATIS (suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)

2. LISA LISA TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS NÄIDIS A (vt käesoleva eeskirja punkt 4.4) Sõidukile kinnitatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomasele sõidukitüübile on juhtimisseadmestiku kohta antud Hollandis tüübikinnitus (E4) vastavalt eeskirjale nr 79 ja tüübikinnituse nr 012439 all. Tüübikinnituse number näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt eeskirja nr 79, mis hõlmab 01-seeria muudatusi, nõuetele. NÄIDIS B (vt käesoleva eeskirja punkt 4.5) Sõidukile kinnitatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on kinnitatud Hollandis (E4) vastavalt eeskirjadele nr 79 ja 31. (1) Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et kuupäevadel, kui vastavad tüübikinnitused anti, hõlmas määrus nr 79 01-seeria muudatusi ja määrus nr 31 hõlmas 01-seeria muudatusi. (1) Teine number on esitatud vaid näitena.

3. LISA Pidurdustõhusus sõidukitel, mille juhtimisseadmestiku ja pidurisüsteemi käitamiseks kasutatakse sama energiaallikat 1. Käesolevale lisale vastavate katsete puhul peab sõiduk vastama järgmistele tingimustele: 1.1. sõiduk koormatakse suurima tehniliselt lubatud massini, mis jaotatakse telgede vahel tootja kindlaksmääratud viisil. Massi telgedevahelise jaotumise mitme võimaluse korral peab täismass telgede vahel jaotuma nii, et iga telje koormus vastaks telje maksimaalsele lubatud koormusele. Poolhaagiste vedukite korral võib massi jaotada ümber ligilähedaselt keskele eespool nimetatud koormustingimustest tuleneva käänmikupoldi ning tagatelje/tagatelgede keskjoone vahel; 1.2. rehvid pumbatakse seisva sõiduki koormuse puhul rehvidele ette nähtud külma rõhuni; 1.3. enne katsete alustamist peavad pidurid olema külmad; see tähendab, et piduriketta või -trumli välispinna temperatuur on alla 100 °C. 2. Energiaallika rikke korral peab sõidupiduri tõhusus esimesel pidurdusel saavutama allpool esitatud tabelis märgitud väärtuse. Kategooria V (km/h) (m/s2) F daN M1 80 5,8 50 M2 ja M3 60 5,0 70 N1 80 5,0 70 N2 ja N3 60 5,0 70 3. Juhtimisseadmestiku või energiavarustuse mis tahes rikke korral peab pärast sõidupiduri juhtseadme kaheksat täisulatusega rakendamist olema üheksanda rakendamise korral võimalik saavutada vähemalt teisese pidurisüsteemi (avariipiduri) jaoks ettenähtud tõhusus. Juhul kui salvestatud energia kasutamist eeldav teisene tõhusus saavutatakse eraldi juhtseadme abil, peab pärast sõidupiduri juhtseadme kaheksat täisulatusega rakendamist olema võimalik üheksanda rakendamise korral saavutada jääktõhusus (vt tabel). Teisene ja jääktõhusus Kategooria V km/h Teisene pidurdus m/s2 Jääkpidurdus m/s2 M1 80 2,9 1,7 M2 60 2,5 1,5 M3 60 2,5 1,5 N1 70 2,2 1,3 N2 50 2,2 1,3 N3 40 2,2 1,3

4. LISA Abijuhtimisseadmestikuga sõidukite suhtes kohaldatavad lisasätted 1. ÜLDSÄTTED Abijuhtimisseadmestikuga (ASE) varustatud sõidukid peavad lisaks käesoleva eeskirja põhiosas esitatud nõuetele vastama ka käesoleva lisa sätetele. 2. ERISÄTTED 2.1. Ülekanne 2.1.1. Mehaanilised rooliajamid Kohaldatakse käesoleva eeskirja punkti 5.3.1.1. 2.1.2. Hüdraulilised rooliajamid Hüdrauliline rooliajam peab olema kaitstud suurima lubatud töörõhu T ületamise eest. 2.1.3. Elektrilised rooliajamid Elektriline rooliajam peab olema kaitstud ülemäärase energiavarustuse eest. 2.1.4. Rooliajamite kombinatsioonid Mehaaniliste, hüdrauliliste ja elektriliste rooliajamite kombinatsioonid peavad vastama eespool punktides 2.1.1, 2.1.2 ja 2.1.3 sätestatud nõuetele. 2.2. Rikke puhul katsetamise nõuded 2.2.1. Abijuhtimisseadmestiku mis tahes osa väärtalitlus või rike (v.a osad, mida vastavalt käesoleva eeskirja I lisa punktile 5.3.1.1 ei peeta purunemisohtlikeks) ei tohi kaasa tuua ootamatut märkimisväärset muutust sõiduki käitumises ning endiselt peavad olema täidetud käesoleva eeskirja punkti 6 nõuded. Ka peab olema võimalik sõidukit juhtida rooli ülemääraselt korrigeerimata. Seda kontrollitakse järgmiste katsetega: 2.2.1.1. Ringikatse Sõiduk juhitakse katseringi raadiusega „R” (m) ja kiirusega „V” (km/h), mis vastavad sõiduki kategooriale ning järgmises tabelis esitatud väärtustele: Sõidukikategooria R (3) V (1) (2) M1 ja N1 100 80 M2 ja N2 50 50 M3 ja N3 50 45 Rike kutsutakse esile kindlaksmääratud katsekiiruse saavutamisel. Katse hõlmab sõitmist päripäeva ja vastupäeva. 2.2.1.2. Lühiajaline katse 2.2.1.2.1. Kuni lepitakse kokku ühtsed katseprotseduurid, teevad sõidukitootjad tehnilistele teenistustele teatavaks oma katseprotseduurid ja -tulemused sõiduki lühiajalise käitumise kohta rikke korral. 2.3. Hoiatussignaalid rikke korral 2.3.1. Juhti tuleb selgelt teavitada järgmistest abijuhtimisseadmestiku riketest, välja arvatud abijuhtimisseadmestiku (ASE) osade puhul, mida vastavalt käesoleva eeskirja punktile 5.3.1.1 ei peeta rikkeohtlikuks: 2.3.1.1. abijuhtimisseadmestiku elektri- või hüdraulikasüsteemi üldine seiskumine; 2.3.1.2. abijuhtimisseadmestiku energiavarustuse häired; 2.3.1.3. elektrilise juhtseadise ühendusjuhtmete purunemine, kui see on paigaldatud. (1) Kui abijuhtimisseadmestik on määratud sõidukiiruse juures mehaaniliselt lukustatud asendis, siis muudetakse katsekiirus vastavaks maksimaalse sõidukiirusega, mille korral süsteem töötab. Maksimaalne sõidukiirus on kiirus, mille korral abijuhtimisseadustik lukustub ja millest on lahutatud 5 km/h. (2) Kui sõiduki mõõtmed võivad põhjustada ümberpaiskumist, peab tootja edastama tehnilisele teenistusele sõiduki käitumise simulatsiooni andmed, milles näidatakse katse korraldamiseks väikseim ohutu maksimaalne sõidukiirus. Seejärel valib tehniline teenistus selle katsekiiruse. (3) Kui katsekoha konfiguratsiooni tõttu ei ole raadiuste väärtusi võimalik järgida, tuleb katsed korraldada muude raadiustega radadel (maksimaalne kõikumine: ± 25 %) nii, et vastava sõidukikategooria tabelis näidatud raadiusest ja kiirusest tingitud transversaalkiirenduse saavutamiseks muudetakse kiirust.

5. LISA Hüdraulilise rooliajamiga haagiste suhtes kohaldatavad sätted 1. ÜLDSÄTTED Hüdraulilise rooliajamiga varustatud sõidukid peavad lisaks käesoleva eeskirja põhiosas esitatud nõuetele vastama ka käesoleva lisa sätetele. 2. ERISÄTTED 2.1. Hüdraulikatorude ja liitmike tehnilised omadused. 2.1.1. Täishüdrauliliste rooliajamite hüdraulikatorud peavad taluma tootja määratud suurimast tavapärasest töörõhust (T) vähemalt neli korda tugevamat lõhkemisrõhku. Liitmikud peavad vastama järgmistele ISO standarditele: 1402:1994, 6605:1986 ja 7751:1991. 2.2. Energiavarustusest sõltuvad süsteemid. 2.2.1. Energiavarustus peab olema ülerõhu eest kaitstud kaitseklapiga, mis töötab rõhul T. 2.3. Rooliajami kaitse. 2.3.1. Rooliajam peab olema ülerõhu eest kaitstud kaitseklapiga, mis töötab rõhul 1,5 T–2,2 T.