L 373/266 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Üksnes UN/ECE originaaltekstidel on rahvusvahe lise avaliku õiguse alusel õiguslik toime. 
Käesoleva määruse staatust ja jõustumiskuupäeva tuleks kontrollida UN/ECE aktide staatust 
käsitleva dokumendi TRANS/W P.29/343/Rev.X uusimast versioonist, mis on kättesaadav 
aadressil http://www.unece.org/trans/main/wp29/ wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html . 
 
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Eu roopa Majanduskomisjoni (UN/ECE)  
eeskiri nr 114 
Ühtsed sätted, mis käsitlevad jä rgmiste elementide  tüübikinnitust: 
I. varuturvapadjasüsteemi turvapadjamoodul; 
II. tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurool; III. varuturvapadjasüsteem (välja ar vatud roolile paigaldatud süsteem) 
 
 1. KOHALDAMISALA   Käesolevat eeskirja kohaldatakse järg miste varuosadena müüdavate seadmete 
suhtes: 
 1.1. varuturvapadjasüsteemide turvapadja moodulid, mis on mõeldud paigaldamiseks 
mootorsõidukitele; 
 1.2. kategooriatesse M
1 ja N 1 kuuluvatele sõidukitele mõeldud varuroolid, mis on 
varustatud tüübikinnitusega turvapadja mooduliga ja mõeldud paigaldamiseks 
mootorsõidukitele täiendava turvasüsteemina lisaks turvavöödele ja muudele turvasüsteemidele, st süsteemina,  mis paneb tugeva kokkupõrke korral 
automaatselt tööle elastse konstruktsiooni , mille otstarve on vähendada sõidukis 
viibijate vigastuste raskust; 
 1.3. varuturvapadjasüsteemid, välja arvat ud need, mis on paigaldatud roolile ja 
varustatud tüübikinnituse saanud turvapadjamoodulitega, täiendava turvasüsteemina lisaks turvavöödele ja muudele turvasüsteemidele M
1- ja N 1-
kategooriasse kuuluvates sõidukites, st sü steemina, mis paneb tugeva kokkupõrke 
korral automaatselt tööle elastse konstruktsiooni, mille otstarve on vähendada sõidukis viibijate vigastuste raskust. 
 2. MÕISTED  2.1. Turvapadjasüsteem  – komponentide kogum, mis täidab  sõiduki(te)le paigaldatuna 
kõiki valmistaja poolt ettenähtud f unktsioone. See süsteem koosneb vähemalt 
vallandusseadmest, mis paneb tööle ühe või mitu turvapadjamoodulit, ja elektrijuhtmestikust, kui see on olemas. 
 2.2. Turvapadi  – elastsest materjalist moodustatud su letud ruum, mis saab inflaatorist 
gaasi ja kaitseb sõitjat kokkupõrke korral. 
 2.3. Turvapadjamoodul  – väikseim alakoost, mis koosneb selle töölepanekuks 
mõeldud energiaallikast ja avanevast turvapadjast. 
 2.4. Varurool  (mis on varustatud turvapadjamoodu liga) – varuosana müüdav rool, mis 
on mõeldud mootorsõiduki konstruktsiooni muutmiseks ja mille funktsionaalsed 
mõõtmed, vorm ja/või materjal võiva d erineda sõiduki valmistaja poolt 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/267 
 paigaldatud originaalrooli omadest. 
 2.5. Varuturvapadjasüsteem  – varuosana müüdav turvap adjasüsteem, mis on mõeldud 
mootorsõiduki konstruktsiooni muutmise ks ja mille funktsionaalsed mõõtmed, 
vorm, materjalid ja/või tööpõhimõte või vad erineda sõiduki valmistaja poolt 
kõnealusele sõidukile paigaldatud or iginaalturvapadjasüsteemi omadest. 
 2.6. Varuturvapadjasüsteemide turvapadjamoodulite kategooriad: 
 
2.6.1. A-kategooria:  seade, mis on ette näht ud sõidukijuhi kaitsmiseks laupkokkupõrke 
korral. 
 2.6.2. B-kategooria:  seade, mis on ette nähtud es iistmel viibija(te) (v.a juhi) kaitsmiseks 
laupkokkupõrke korral. 
 2.6.3. C-kategooria:  seade, mis on ette nähtud muudel istmetel peale esiistmete viibijate 
kaitsmiseks laupkokkupõrke korral. 
 2.6.4. D-kategooria:  seade, mis on ette näht ud esiistmel viibija(te) kaitsmiseks 
külgkokkupõrke korral. 
 2.7. Avanemishetk  – hetk, mil turvapadja avan emist põhjustava kokkupõrke korral 
pöördumatult käivituvad komponendid, mis kut suvad esile kõnealuse avanemise. 
 2.8. Juhtseadis või vallandusseade  – alakoost, mis koosneb kõigist kokkupõrke 
tuvastamist võimaldavatest ja avanem ist esilekutsuvatest komponentidest. 
 2.9. Elektrijuhtmestik  – kõik elektrijuhtmed ja -ühe ndused, mis seovad tervikliku 
turvapadjasüsteemi mitmesugus eid osi üksteisega ja või malik, et ka sõidukiga. 
 2.10. Tühimass  – töökorras sõiduki mass ilma juhi , sõitjate ja koormata, kuid koos 
kütuse, jahutusvedeliku, määrdeõli, tööriista de ja varurattaga (kui need kuuluvad 
valmistaja poolt kaasaantava  standardvarustuse hulka). 
 2.11. Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turvapadjamooduli tüüp  – 
turvapadjamoodulid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest: 
 
a) turvapadjam ooduli kategooria, 
b) turvapadja geomeetria, c) turvapadja materjal, d) õhuavad või samaväärsed seadised, e) gaasigeneraator, f) ümbriku põhimõte, g) katte materjal, struktuur ja mõõtmed, h) propellendi koostis, i) mooduli kinnitusmeetod. 
 2.12. Turvapadjamooduliga varustatud varurooli tüüp  – varuosadena müüdavad roolid, 
mis ei erine üksteisest järgmi ste oluliste tunnuste poolest: 
 
a) turvapadja olemasolu, 
L 373/268 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 b) rooli mõõtmed ja läbimõõt, 
c) vorm, niivõrd kui see mõjuta b ohutus- ja tugevusnäitajaid, 
d) materjal, e) varuturvapadjasüsteemi turvapad jamooduli tüübi määratlus vastavalt 
punktile 2.11. 
 2.13. Varuturvapadjasüsteemi (välja arva tud roolile paigaldatud süsteem) tüüp  – 
varuturvapadjasüsteemid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste 
poolest: 
 
a) turvapadjam ooduli kategooria, 
b) turvapadja geomeetria, c) turvapadja materjal, d) õhuavad või samaväärsed seadised, e) gaasigeneraator, f) ümbriku põhimõte, g) katte materjal, struktuur ja mõõtmed, h) propellendi koostis, i) mooduli kinnitusmeetod. 
 2.14. Sõidukitüüp  – kategooria mootorsõidukeid, mis ei  erine järgmiste oluliste tunnuste 
poolest, niivõrd kui need mõjutavad käesolevas eesk irjas ettenähtud löökkatse 
tulemusi: 
 
a) sõiduki konstruktsioon, mõõtmed, kereversioon ja materjalid, 
b) tühimass vastavalt punkti 2.10 määratlusele, c) roolimehhanism, iste ja turva vöösüsteem ning muud turvasüsteemid, 
d) mootori asukoht ja paigutus, e) sõiduki osad ja lisavar ustuse hulka kuuluvad paigal dised või sisustusdetailid, 
mis mõjutavad turvapadja tööd. 
 3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE  3.1. Varuturvapadjasüsteemi turvapadja mooduli tüübikinnituse taotlemine 
 3.1.1. Turvapadjamooduli tüübikinnituse taotlu se esitab turvapadjamooduli kaubamärgi 
valdaja, komponendi valmistaja või nende nõuetekohaselt vo litatud esindaja. 
 3.1.2. Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turvap adjamoodulite iga kategooria taotlusega 
koos tuleb esitada järgmised dokumendi d kolmes eksemplaris ning järgmised 
andmed: 
 3.1.2.1. Tehniline kirjeldus koos paigaldusjuhistega, milles on märgitud sõidukitüüp 
(-tüübid), millele turvapadjamoodul on ette nähtud, 
 3.1.2.2. Piisavalt üksikasjalikud joonised, mis võimaldavad kindlaks teha punktis 4.1.4 
nõutud tüübikinnitusmärgi jaoks mõeldud asukohad. 
 3.1.2.3. Katsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esita takse piisav arv 
turvapadjamooduleid, et kontrollida ne nde vastavust käesoleva eeskirja 
asjaomastele punktidele 5 ja 6. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/269 
  
3.2. Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varu statud varurooli tüübikinnituse taotlus 
 3.2.1. Turvapadjamooduliga varustatud varurooli t üübikinnituse taotluse esitab varurooli 
kaubamärgi valdaja, valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja. 
 3.2.2. Turvapadjamooduliga varustatud varurooli iga tüübi taotlusega koos tuleb esitada 
järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed: 
 
3.2.2.1. tehniline kirjeldus, sealhulgas paigaldusjuhised,  3.2.2.2. piisavalt üksikasjalikud joonised,   3.2.2.3. joonised, mis näitavad turvapadjamoodu li(te) ja selle (nende) lisatarviku(te) 
asukohta roolil, 
 3.2.2.4. punktis 4.2.4 nõutud tüübikinnitu smärgi jaoks mõeldud asukoht, 
 3.2.2.5. tüübikinnituskatsete läbiviim ise eest vastutavale tehnilise le teenistusele esitatakse 
piisav arv turvapadjamoodulitega varu statud varuroole ja sõidukeid, mis 
esindavad varurooli tüübikinnitusega se otud sõidukitüüpe, et kontrollida vastavust 
käesoleva eeskirja asjaomastele punktidele 5 ja 6. 
 3.3. Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud r oolile paigaldatud sü steem) tüübikinnituse 
taotlemine 
 3.3.1. Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud r oolile paigaldatud sü steem) tüübikinnituse 
taotluse esitab varuturvapadjasüsteemi kaubamärgi valdaja, valmistaja või nende 
nõuetekohaselt volitatud esindaja. 
 3.3.2. Varuturvapadjasüsteemi iga tüübi tao tlusega koos tuleb esitada järgmised 
dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed: 
 3.3.2.1. tehniline kirjeldus, sealhulgas paigaldusjuhised,  3.3.2.2. piisavalt üksikasjalikud joonised,   3.3.2.3. joonised, mis näitavad turvapadjasüsteem i(de) ja selle (ne nde) lisatarviku(te) 
asukohta sõidukis, 
 3.3.2.4. punktis 4.3.4 nõutud tüübikinnitu smärgi jaoks mõeldud asukoht, 
 3.3.2.5. tüübikinnituskatsete läbiviim ise eest vastutavale tehnilise le teenistusele esitatakse 
piisav arv varuturvapadjasüsteeme ja sõidukeid, mis esindavad varusüsteemi 
tüübikinnitusega seotud sõi dukitüüpe, et kontrollida va stavust käesoleva eeskirja 
asjaomastele punktidele 5 ja 6. 
 4. TÜÜBIKINNITUS  4.1. Varuturvapadjasüsteemi turv apadjamooduli tüübikinnitus 
 
L 373/270 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 4.1.1. Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud  turvapadjamooduli näidised vastavad 
asjaomaste punktide 5 ja 6 nõuetele, antaks e varuturvapadjasüsteemi seda tüüpi 
turvapadjamoodulile tüübikinnitus. 
 4.1.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübiki nnitusnumber. Selle kaks esimest kohta 
(praegu 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal 
kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei 
või anda sama numbrit varuturvap adjasüsteemile mõeldud teist tüüpi 
turvapadjamoodulile. 
 4.1.3. Teatis varuturvapadjasüsteemi turvap adjamooduli tüübile kinnituse andmise, 
tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübi kinnituse laiendamise, tühistamise või 
varuturvapadjasüsteemi turvapadjamoodu li tüübi tootmise lõpetamise kohta 
vastavalt käesolevale eeskirjale edas tatakse seda eeskirja kohaldavatele 
kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. 
 4.1.4. Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turvapad jamoodulite näidistele  tuleb selgelt ja 
kustumatult märkida valmistaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest: 
 4.1.4.1. ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi 
eraldusnumber,
1 
 4.1.4.2. tüübikinnitusnumber,  4.1.4.3. täiendav sümbol, mis näitab turvap adjamooduli kategooriat (vt punkt 2.6). 
 4.1.5. Tüübikinnitusmärk ja täiendav sümbol peavad olema selgesti loetavad ja 
kustumatud. 
 4.1.6. Käesoleva eeskirja 4. lisas on esitatud  eespool nimetatud tüübikinnitusmärgi ja 
täiendava sümboli näidis. 
 4.2. Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli tüübikinnitus 
 4.2.1. Kui tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli tüüp, mis on 
esitatud tüübikinnituse saamiseks, vast ab asjaomaste punktid e 5 ja 6 nõuetele, 
antakse kõnealusele tüübikinnitusega tu rvapadjamooduliga varustatud varuroolile 
tüübikinnitus. 
__________ 
1  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Ma dalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 Tšehhi 
Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia ja Montenegro, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – 
Šveits, 15 (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa 
Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Lä ti, 33 (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 (vaba), 36 – Leedu, 37 – 
Türgi, 38 (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, 41 (vaba), 42 – Euroopa 
Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades oma ECE sümbolit), 43 – Jaapan, 44 (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika ja 48 – Uus-Meremaa. Edasised numbrid antakse muudele 
riikidele kronoloogilises järjekorras, kui nad ratifitseer ivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning 
neile paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele sead metele ja osadele ühtsete tehniliste nõuete kehtestamist 
ning nende nõuete alusel antud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle 
kokkuleppega, kusjuures Ühinenud Rahvaste Organisatsioon i peasekretär teatab kokkuleppeosalistele nendele 
riikidele antud numbritest. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/271 
  
4.2.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübiki nnitusnumber. Selle kaks esimest kohta 
(praegu 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal 
kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei 
või anda sama numbrit te ist tüüpi varuroolile. 
 4.2.3. Teatis varurooli tüübile kinnituse andmise, tüübikinn ituse andmisest keeldumise, 
tüübikinnituse laiendamise, tühistamise või  varurooli tüübi tootmise lõpetamise 
kohta vastavalt käesolevale eeskirjale edastatakse se da eeskirja kohaldavatele 
kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil. 
 4.2.4. Varuturvapadjasüsteemiga rool i ja rooliratta (adapterid) näidistele tule b selgelt ja 
kustumatult märkida valmistaja kaubanimi või kaubamärk ja tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest: 
 4.2.4.1. ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi 
eraldusnumber,
2 
 4.2.4.2. tüübikinnitusnumber,  4.2.4.3. täiendav sümbol, mis näitab turvap adjamooduli kategooriat (vt punkt 2.6). 
 4.2.5. Tüübikinnitusmärk ja täiendav sümbol peavad olema selgesti loetavad ja 
kustumatud. 
 4.2.6.  Tüübikinnitusmärk paigutatakse varuroo li ja rooliratta (ada pteri) külge. Kui 
varurool ja rooliratas on ühes tükis, piisab ühest t üübikinnitusmärgist ja ühest 
märgist valmistaja kaubanime ja kaubamärgiga. 
 4.2.7. Käesoleva eeskirja 5. lisas on esitatud  eespool nimetatud tüübikinnitusmärgi ja 
täiendava sümboli näidis. 
 4.3. Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) tüübikinnitus 
 4.3.1. Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud varuturvapadjasüsteem  (välja arvatud 
roolile paigaldatud süsteem) vastab as jaomaste punktide 5 ja 6 nõuetele, antakse 
seda tüüpi varuturvapadja süsteemile tüübikinnitus. 
 4.3.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübiki nnitusnumber. Selle kaks esimest kohta 
(praegu 00) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kinnituse väljaandmise ajal 
kõige uuemaid eeskirjas tehtud tehnilisi muudatusi. Sama kokkuleppeosaline ei 
või anda sama numbrit teist tüüpi varuturvapadjasüsteemile. 
 4.3.3. Teatis varuturvapadjasüsteemi tüübile  kinnituse andmise, tüübikinnituse 
andmisest keeldumise, tüübikinnituse laiendamise, tühistamise või varuturvapadjasüsteemi tüübi tootmise lõpetamise kohta vastavalt käesolevale 
eeskirjale edastatakse seda  eeskirja kohaldavatele kokkul eppeosalistele käesoleva 
eeskirja 3. lisas esitatud nä idisele vastaval vormil. 
 
__________ 
2  Vt joonealune märkus nr 1.  
L 373/272 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 4.3.4. Varuturvapadjasüsteemi näidistele tuleb se lgelt ja kustumatult märkida valmistaja 
kaubanimi või kaubamärk ja tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmisest: 
 4.3.4.1. ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi 
eraldusnumber,
3 
 4.3.4.2. tüübikinnitusnumber,  
4.3.4.3. täiendav sümbol, mis näitab turvap adjamooduli kategooriat (vt punkt 2.6). 
 4.3.5. Tüübikinnitusmärk ja täiendav sümbol peavad olema selgesti loetavad ja 
kustumatud. 
 4.3.6. Käesoleva eeskirja 6. lisas on esitatud  eespool nimetatud tüübikinnitusmärgi ja 
täiendava sümboli näidis. 
 5.  NÕUDED  5.1. Üldnõuded tüübikinnituse andmiseks varuturvapadjasüsteemi 
turvapadjamoodulile, tüübikinnituse ga turvapadjamooduliga varustatud 
varuroolile või muule varuturvapadjasüsteem ile (välja arvatud roolile paigaldatud 
süsteem). 
 5.1.1. Enne tüübikinnituse andmist vastava lt punktidele 4.1, 4.2 ja/või 4.3 peab pädev 
asutus veenduma piisavate meetmete olemasolus järgmise tagamiseks: 
 5.1.1.1. süsteemi paigaldamine, hooldus, remont  ja lahtimonteerimine väljaõppinud 
tehnikute poolt üksnes vastavalt juhendile , mille koostab tüübikinnituse taotleja. 
 5.1.1.2. osa või terve süsteemi väljavahetami ne pärast garanteeritud tööea lõppu, 
 5.1.1.3. märgistused ja teated päästetöötajatele, märgistused ja teave laste turvasüsteemide 
kasutamise kohta. 
 5.1.2. Magnetväljade mõju ei tohi häirida turvapadjasüsteemi tööd. 
 5.1.3. Terviklik süsteem sisaldab seadet , mis alarmeerib kasutajat, kui 
turvapadjasüsteem ei ol e ettenähtud töökorras. 
 5.1.4. A-kategooria turvapadjasüsteemi turv apadjamoodulite konstruktsioon peab olema 
selline, et nende katsetamisel va stavalt punkti 5.2.2.7 nõue tele (staatilise 
avanemise katse) võib turvapadja pärast täielikku avanemist käsitsi kõrvale lükata. 
 5.1.5. Mürgisus ja põletus   Esitatakse sertifikaat, mis tõendab, et turv apadja avanemisel vabanevate gaaside ja 
tahkete osakeste laad, kontsentratsioon ja  temperatuur ei tekita sõidukis viibijatel 
tõsiseid vigastusi. Tüübikinnituse andmise eest vastutavad ametiasutused jätavad endale õiguse kontrollida deklaratsiooni täpsust.  
__________ 
3 Vt joonealune märkus nr 1.  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/273 
  
5.2. Varuturvapadjasüsteemi turv apadjamooduli kinnitamise nõuded 
 5.2.1. Turvapadjamoodulite tööohutuse tagamiseks peab iga turvapadjamoodul vastama 
rahvusvahelisele standardile  ISO 12097-2 „MAANTEESÕIDUKID – 
TURVAPADJAKOMPONENTIDE KATSETAMINE – 2. OSA: Turvapadjamoodulite katsetamine“, versioon: 1996-08-00. 
 
 Külgmiste turvapadjasüsteemidega varustatud esiistmete jaoks mõeldud 
turvapadjamoodulid peavad võimaluse korral vastama eespool nimetatud ISO standardi nõuetele (näiteks katsed vastavalt punktile 5.2.2.). 
  Mooduli valmistaja kinnitab, et eesp ool nimetatud katsed on läbi viidud 
positiivsete katsetulemustega. Tüübikinnitu se andmise eest vastutav ametiasutus 
jätab endale õiguse kontrollida kahtluse korral antud deklaratsiooni õigsust. 
 5.2.2. Punkti 5.2.1 asemel on lubatud vähendatud katseprogramm, mis sisaldab vähemalt 
järgmisi katseelemente: 
 5.2.2.1. Kukkumiskatse  5.2.2.2. Mehaaniline kokkupõrkekatse  5.2.2.3. Samaaegne vibratsiooni- ja temperatuurikatse  5.2.2.4. Tsükliline soojusniiskuse katse  5.2.2.5. Päikesekiirguse simulatsioonkatse  5.2.2.6. Temperatuurišoki katse  5.2.2.7. Staatiline avanemiskatse  5.3. Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga va rustatud varurooli kinnitamise nõuded 
 5.3.1. Enne tüübikinnituse andmist vastavalt punktile 4.2 peab pädev asutus veenduma 
piisavate meetmete olemasolus järgmiste protseduuride läbiviimiseks: 
 5.3.1.1. varurooli punktis 6.2.1.1 kirjeldatud kuumakindluska tse (kõik osad peale 
turvapadjamooduli), et tagada  kõigi materjalide sidusus, 
 5.3.1.2. punktis 6.2.1.2 kirjeldatud paindekatse ro oliratta minimaalse deformatsiooni 
tagamiseks, 
 5.3.1.3. punktis 6.2.1.3 kirjeldatud pöördemomendika tse piisava jäikuse tagamiseks, kui 
varuroolile avaldub rooliratta suhtes tangentsiaalne koormus, 
 5.3.1.4. punktis 6.2.1.4 kirjeldatud väsimusk atse piisava tööea tagamiseks. 
 5.3.2. Varurooli puhul tuleb garanteerida, et ka sulik läbimõõt ei ol eks oluliselt väiksem 
kui sõiduki valmistaja paigaldatud roo li kasulik läbimõõt. See nõue loetakse 
L 373/274 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 täidetuks, kui varurooli kasulik läbimõõt ei ole väiksem kui sõiduki valmistaja 
kasutatud rooli 0,9kordne kasulik läbimõõt. 
 5.3.3. Varurooli suurus ja kinnitus roolisamba  külge peab jääma sõiduki valmistaja 
määratud mõõtmete ja lubatud hälvete pi iridesse. Vastasel korral demonstreerib 
varuosa valmistaja tehnilisele teenistusele mis tahes muu valitud kinnitusmeetodi nõuetekohast toimimist. 
 
5.3.4. Varurool peab võimaldama juhil jälgida kõiki tähtsaid instrumente ja näidikuid, 
nagu: 
 
a) kiirusmõõdik ja  b) järgmised märgutuled:  suunatuli  kaugtuled  tagumine udutuli  ohutuli  automaatne blokeerumisvastane süsteem  pidurisüsteemi rikked   turvapadja töötamise näidik 
  Katsed viiakse läbi punktis 6.2.2 sätestatud ettekirjutuse kohaselt. 
 5.3.5. Tüübikinnitusega turvapadjamoodulitega varustatud varuroolid peavad olema 
sellised, et nende sõidukile paigaldamise  korral, vastaks kõnealune sõiduk eeskirja 
nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 nõuetele. 
  Tüübikinnitusega turvapadjamoodulig a varustatud varurooli vastavuse 
kontrollimisel käesoleva eeskirja nõuetel e võetakse kahtluse korral arvesse kõik 
tüübikinnituse taotleja poolt esitatud andmed ja katsetulemused ning tehniline teenistus võib neid arvesse võtta t üübikinnituskatse tulemuste kehtivaks 
tunnistamisel. 
 5.4. Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) kinnitamise 
nõuded 
 5.4.1. Varuturvapadjasüsteemidel peab olema tüübikinnitusega turvapadjamoodul või 
selle katse eest vastutavale tehnilisele t eenistusele tuleb tõestada, et kasutatud 
süsteem vastab punktides 5.1 ja 5.2 ettenähtud nõuetele. 
 5.4.2. Varuturvapadjasüsteem (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) peab olema 
selline, et selle paigaldamisel sõidukile vastab sõiduk allnimet atud kategooriatesse 
kuuluvate turvapadjasüsteemid e puhul järgmistele nõuetele: 
 5.4.2.1. B-kategooria: eeskirja nr 94 (m uudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1, 5.2.1.2, 
5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 nõuded; 
 5.4.2.2. C-kategooria: eeskirja nr 94 (m uudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1, 5.2.1.2, 
5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 nõuded; lisaks kasutatakse turvapadjasüsteemi töö 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/275 
 kontrollimiseks mõõteriistadega varustatud mannekeene; 
 5.4.2.3. D-kategooria: eeskirja nr 95 (m uudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1, 5.2.1.2, 
5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 nõuded; sel juhul kasutatakse katse sooritamiseks külgkokkupõrke mannekeeni. 
 6. KATSED  
6.1. Varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli katsed 
  Katsed viiakse läbi vastavalt sta ndardile ISO 12097, 2. osa, versioon 1996-08-00. 
 6.2. Tüübikinnitusega turvapadjamoodulig a varustatud varurooli katsed 
 6.2.1. Tugevuskatsed:  6.2.1.1. Kuumakindluskatse   Varurooli (välja arvatud turvapadja moodul) hoitakse ühe tsüklina järgmisel 
temperatuuril: 
 
-  16 tundi temperatuuril  –15 °C ± 2 °C - 30 minutit temperatuuril  +22 °C ± 2 °C - 3 tundi temperatuuril +80 °C ± 2 °C - 30 minutit temperatuur il –22 °C ± 2 °C 
  Katse tulemusena ei tohi tekkida püsi vat deformatsiooni üle ettenähtud lubatud 
hälvete, pragusid ega purunemist. 
 6.2.1.2. Paindekatse   Varurooli hoitakse 16 tundi temperat uuril vähemalt –15 °C ± 2 °C. Seejärel 
paigaldatakse varurooli ratas jäiga telj e otsa ning roolirat tale rakendatakse 
rooliratta tasapinna suhtes risti suuna tud staatilist koormust 70 daN ± 0,5 daN. 
Katsekoormus tuleb rakendada roolira ttale ja kahe kodara vahele, mis 
moodustavad suurima nurga. 
  Selle katse tagajärjel ei tohi varurooli rattale jääd a püsivat deformatsiooni, mis 
oleks suurem kui 8% roolir atta läbimõõdust. Ei tohi olla märke pragudest ega 
murdudest, mis mõjutavad rooli tööohutust. 
 6.2.1.3. Pöördemomendikatse   Varurooli ratas paigaldatakse jäiga telje otsa ning se llele rakendatakse 
tangentsiaalselt staatilist katsekoormust 70 daN ± 0,5 daN. Selle katse tulemusena 
tekkiv jäävdeformatsioon ei  tohi olla pöörlemissuunas rohkem kui 1 kraad. Katse 
tagajärjel ei tohi tekkida  mingeid märke pragudest ega murdudest, mis võivad 
mõjutada rooliratta tööohutust. Se ejärel rakendatakse roolirattale 
tangentsiaalkoormust, mis va stab pöördemomendile 22 daNm ± 0,5 daNm. See ei 
tohi mõjutada rooli tööohutust, isegi kui jäävdeformatsioon pöörlemissuunas on suurem kui 1 kraad. 
L 373/276 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
6.2.1.4. Väsimuskatse   Varurool paigaldatakse ratastpidi katsestendile, nagu on näidatud 7. lisas 
väsimuskatse stendi näidist kujutaval jooni sel, ning sellega viia kse läbi ligikaudse 
sinusoidse vastupidavuskoormuse tsükkelkatse pöördemomendiga 
14 daNm ± 0,5 daNm ja sagedusel 1,5 Hz ± 0,25 Hz. 
 
 Varurool peab vastu pidama vähemalt 1 x 105 koormustsüklile, ilmutamata 
mingeid märke pragunemisest või murdum isest, mis võib mõjutada tööohutust. 
 6.2.2. Paigaldusnõuete katsed ja näidikulaua nähtavus juhile 
 6.2.2.1. Juht peab nägema:  
a) kiirusmõõdikut  b) järgmisi märgutulesid:   suunatuli  kaugtuled  tagumine udutuli  ohutuli  automaatne blokeerumisvastane süsteem  pidurisüsteemi rikked  turvapadja töötamise näidik. 
  Nähtavust hinnatakse varurooliga varust atud katsetatava sõiduki näidikulauast 
tehtud fotode võrdleva hindamise teel. H-punktid mõõdetakse pärast seda, kui 
sõiduk on joondatud kolmemõõtmelisel mõõteseadmel. 
 Sõiduki ja koordinaadistiku suhe pa nnakse paika kere võrdluspunktide abil. 
  Kui R-punkti koordinaadid pole teada, ka sutatakse H-punkti kindlaksmääramiseks 
50protsentiilist mannekeeni. Juhi iste reguleeritakse järgmiselt: 
  (a)  iste pikisuunaliselt reguleer itud seadme kõige tagumisse asendisse; 
 (b) seljatoe kalle vastab mannekeeni selja kaldenurgale 25°;  (c) muud reguleerseadised keskmises asendis.   Kahesilmanägemise simuleerimiseks kasutatakse 35 mm kaamerat, mis on 
horisontaaltasapinna suhtes 15° nurga a ll kaldu, ning kummastki silmapunktist 
tehakse fotod. 
  Silmapunktide paigutus R- või H-punkti s uhtes koordinaatteljestikul vastavalt 
standardile ISO 4130 (mõõtmed millimeetrites). 
 
x y z  x y z 
0 –32,5 + 635,0  0 + 32,5 + 635,0 
  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/277 
  Kaamera jaoks määratakse silmapunktid e asukoht kujutustasa pinnast (üldjuhul 
filmi tasapind) 35 mm ettepoole ja optikasüsteemi keskjoonele. 
 6.2.2.2. Juhtelementide töö   Kontrollitakse, kas järgitud on allpool es itatud väikseimat ja suurimat vahemaad 
juhtelementide (näiteks suunatuli ja esitu le vilkur) ja rooliratta vahel. Nõnda 
tagatakse juhtelementide rahuldav töö ja varurooli rahul dav käsitsemine: 
 
a) mõõt „a“ minimaalselt 30 mm piiranguga viitab juhtelemendile, mis asub 
varuroolile kõige lähemal. See tähistab  lühimat vahemaad juhtelemendi ja 
näidikulaua vastas oleva roolirat ta tagumise tasapinna vahel.  
 b) Mõõt „b“ maksimumväärtuse piirang uga 130 mm tähistab vahemaad suunatule 
lüliti keskjoonest rooliratta j uhipoolse eesmise tasapinnani.  
 6.2.2.3. Paigalduse testimine   Kontrollimisel võetakse arvesse pa igaldustingimusi, varurooli läbimõõtu 
võrreldes sõiduki valmistaja orig inaalversiooniga, suunatule lüliti 
ümberpaigutamist, helisignaalseadme ja turvapadja märgutule toimimist. Samuti 
kontrollitakse andureid (kui need on olemas),  mis jälgivad juhiis tet või kaassõitja 
istet (istmeid) ja edastavad avanemisoleku andmeid turvapadja juhtseadmele. 
 6.2.2.4. Adapterite testimine  
 Koostemõõtmeid (nt roolisamba hambumus) võrreldakse profiiliprojektori abil 
valmistaja esitatud mõõtmetega. 
  Varuadapterite tugevust kontrollitakse  kinnitusmutri/-kruvi pingutamisega, 
rakendades kaks korda kõrgemat pöördemome nti kui sõiduki valm istaja poolt ette 
nähtud, kuid mitte üle 85 Nm. 
  Viiakse läbi piisav kontroll veendumaks,  et adapterid sõidukitüüpidele, millel on 
rooli sisse integreeritud va rguskaitsesüsteem, vastavad tugevuse, mõõtmete ning 
materjalide ja tööpõhimõtte osas vastavat ele funktsioonidele sõ iduki valmistaja 
valmistatud roolis, või viia kse läbi varguskaitsesüsteem i katse vastavalt eeskirjale 
nr 18, et tõestada varuroolisüsteemi va stavust eespool nimetatud eeskirjale. 
 6.2.3. Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varurooli(de)ga seotud 
sõidukite laupkokkupõrke katse(d). 
  Tüübikinnitusega turvapadjamoodulitega varustatud varuroolid peavad olema 
sellised, et sõiduk, millele need on paigaldatud, vastaks eeskirja nr 94 (muudatuste seeria 01) punktide 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 nõuetele. 
  Tüübikinnitusega turvapadjamoodulig a varustatud varurooli vastavuse 
kontrollimisel käesoleva eeskirja nõuetel e võetakse kahtluse korral arvesse kõik 
tüübikinnituse taotleja poolt esitatud andmed ja katsetulemused ning tehniline teenistus võib neid arvesse võtta t üübikinnituskatse tulemuste kehtivaks 
tunnistamisel. 
L 373/278 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
6.3. Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatu d roolile paigaldatud süsteem) katsed 
 6.3.1. Varuturvapadjasüsteemi turvapadjamooduli katsed 
  Varuturvapadjasüsteemil peab olema tüübikinnitusega turvapadjamoodul või 
varuturvapadjasüsteemi valmistaja peab selle katse eest vastutavale tehnilisele 
teenistusele tõestama, et süsteem vast ab punktides 5.1 ja 5.2 ettenähtud nõuetele. 
 
6.3.2. Varuturvapadjasüsteem (vä lja arvatud roolile paigalda tud süsteem) peab olema 
selline, et selle paigaldamisel sõiduki sse vastab sõiduk järgmistele nõuetele: 
 6.3.2.1. B-kategooriasse kuuluva turvapadjasüst eemi puhul eeskirja nr 94 (muudatuste 
seeria 01) punktide 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 nõuded; 
 6.3.2.2. C-kategooriasse kuuluva turvapadjasüst eemi puhul eeskirja nr 94 (muudatuste 
seeria 01) punktide 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 nõuded; lisaks kasutatakse turvapadjasüst eemi töö kontrollimiseks mõõteriistadega varustatud 
mannekeene; 
 6.3.2.3. D-kategooriasse kuuluva turvapadjasüst eemi puhul eeskirja nr 95 (muudatuste 
seeria 01) punktide 5.2.1.1, 5.2.1.2, 5.2.1.3, 5.2.1.4 ja 5.2.1.5 nõuded; sel juhul kasutatakse katse sooritamiseks külgkokkupõrke mannekeeni. 
 7. KASUTUSJUHEND  7.1. Varuturvapadjasüsteemide valmistaja lisab kasutusjuhendisse võimalikud 
soovitused ja ettevaatusabinõud, mida tu leb järgida süsteemi või selle osade 
kasutamise, hoolduse või hävitamise ajal. 
 7.1.1. Eelkõige:  7.1.1.1. kui süsteemil on seireseade, mille otstarve  on teavitada kasutajat selle töökorrast, 
märgitakse selgelt ära, kuidas süstee mi edastatud teateid tõlgendada. Ära 
märgitakse meetmed, mis tuleb võtta ri kkest hoiatava teate saamisel, ning 
võimalike riskide kirjeldus, mis kaasnevad sõiduki kasutamisega sellises seisukorras; 
 7.1.1.2. märgitakse, kas hooldus- või remonditöid  peavad tegema üksnes spetsiaalse 
väljaõppega töötajad ja kas süsteemi  lahtimonteerimisega kaasnevad mingid 
riskid; 
 7.1.1.3. selgitatakse, kuidas avanemise korral tegutseda. Eelkõige antakse andmed 
ettevaatusabinõude kohta, mida tuleb rake ndada seoses avanemisel gaasilisel, 
vedelal või tahkel kujul tekkivate saa dustega. Samuti, kui mõni süsteemi 
komponentidest kujutab endast avanemis e tagajärjel ohtu (näiteks ohtlik 
konarlikkus või teravad servad, temperatuu r, korrosioon jne), tuleb neid ohte ja 
nende vältimise viise kirjeldada; 
 7.1.1.4. kui varuturvapadjasüsteemi(de) util iseerimine võib kaasa tuua olukordi, mis 
ohustavad otseselt inimesi või keskkonda , esitatakse asjakohane menetlus nende 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/279 
 vältimiseks. See võib seisne da turvapadja tahtliku av amise meetodis, kui selle 
avatud olek ei tekita ohtl ikku olukorda, kohustuses tagastada süsteem või selle osa 
tootjale või valmistajale või m õnes muus asjakohases meetmes. 
 7.2 Varuturvapadjasüsteemil peavad olema s ildid ja teave laste turvasüsteemide 
kasutamise kohta vastavalt eeskirjale nr 94. 
  A-, B-, C- või D-kategooriasse kuuluvate turvapadjamoodulitega 
turvapadjasüsteemidel peab olema kiri  "AIRBAG" (turvapadi), mis paikneb 
varurooli ratta siseküljel või turvapad jamooduli kattel; see kiri peab olema 
püsivalt kinnitatud ja kergesti nähtav. 
  Lisaks sellele peab kaassõitja istmel  kasutamiseks mõeldud eestpoolt kaitsva 
turvapadjasüsteemi turvapadjamooduli ka tte nähtavale pinnale olema püsivalt 
kinnitatud järgmine silt (esi tatud on minimaalne tekst). 
  See silt peab olema selle riigi keel(t)es, kus seadet müüakse. 
  Sildi minimaalne suurus:  60 x 120 mm   
  Sildi kontuur, 
vertikaal- ja 
horisontaaljoon on 
mustad    
 Must graafika    Allservas must tekst    
 valgel taustal   valgel taustal   
       
 Punane ring ja joon    Ülaservas must tekst ja 
sümbol    
 valgel taustal    kollasel taustal  
     
 
  
 
ÄRGE pange turvapadjaga 
esiistmele seljaga sõidu suunas paiknevat lapse turvaistet  
 
  
SURMASAAMISE VÕI RASKE  
KEHAVIGASTUSE OHT    
 
 HOIATUS 
L 373/280 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
8. TOOTMISE NÕUETELE VASTAVUS   Tootmismenetluste vastavus on kooskõlas  kokkuleppe 2. lisas sätestatud korraga 
(E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), kusjuur es arvestatakse järgmisi nõudeid. 
 8.1. Tüübikinnituse andnud asutus võib igal aj al kontrollida igas tootmisrajatises 
rakendatavaid vastavuskontrollimeetodeid. Kõnealuse kontrolli tavaline sagedus 
on kord iga kahe aasta järel. Kui ühe kõnealuse kontrollimise käigus 
registreeritakse negatiivsed tulemu sed, võib nende sagedust suurendada.  
 8.2. Varuturvapadjasüsteemi turvapadja mooduli tootmise nõuetele vastavus 
  Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnitu se saanud turvapadjamoodulid peavad 
olema valmistatud nii, et need vastak sid punktides 5.1 ja 5.2 sätestatud nõuete 
kohaselt kinnitatud tüübile. 
 8.3. Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga va rustatud varurooli tootmise nõuetele 
vastavus 
  Tüübikinnitusega turvapadjamooduliga varustatud varuroolid, mis on saanud 
käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse, p eavad olema valmistatud nii, et need 
vastaksid punktides 5.1 ja 5.3 sätestat ud nõuete kohaselt kinnitatud tüübile. 
 8.4. Varuturvapadjasüsteemi (välja arvatud roolile paigaldatud süsteem) tootmise 
nõuetele vastavus 
  Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud varuturvapadjasüsteemid (välja 
arvatud roolidele paigaldatud süsteemid) peavad olema valmistatud nii, et need 
vastaksid punktides 5.1 ja 5.4 sätestat ud nõuete kohaselt kinnitatud tüübile. 
 9. KARISTUSED TOOTMISE MITTEVASTAVUSE KORRAL   Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turv apadjamoodulile, tüübikinnitusega 
turvapadjaga varustatud varu roolile või varutu rvapadjasüsteemile (välja arvatud 
roolile paigaldatud süsteem) käesoleva ees kirja kohaselt antud tüübikinnituse võib 
tühistada, kui punktis 8 säte statud nõuded ei ole täidetud. 
 10. VARUTURVAPADJASÜSTEEMILE MÕ ELDUD TURVAPADJAMOODULI 
TÜÜBI VÕI TÜÜBIKINNITU SEGA TURVAPADJAMOODULIGA 
VARUSTATUD VARUROOLI TÜÜB I VÕI VARUTURVAPADJASÜSTEEMI 
(VÄLJA ARVATUD ROOLILE PAIGALDATUD SÜSTEEM) TÜÜBI MUUDATUSED 
 10.1. Igast eespool nimetatud süsteemi tüübi muudatusest tuleb teatada tüübi kinnitanud 
ametiasutusele. Sellisel juhul võib ametiasutus: 
 10.1.1. otsustada, et tehtud muudatu sed tõenäoliselt ei avalda märgatavat kõrvaltoimet ja 
et moodul või süsteem või varuro ol vastab igal juhul nõuetele, 
 10.1.2. nõuda tüübikinnituskatseid tegevalt tehniliselt teenistuselt täiendavat 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/281 
 katseprotokolli. 
 10.2. Tüübikinnituse andmise kinnitus või t eade selle andmisest keeldumise kohta, 
milles on loetletud muudatused, edastatakse teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele p unktides 4.1–4.3 sätestatud korras. 
 10.3. Tüübikinnituse laienduse andnud pädev as utus määrab kõnealusele laiendusele 
seerianumbri ja teavitab sellest kä esolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta 
kokkuleppe osalisi käesoleva eeskirja 1., 2. ja 3. lisas toodud näidistele vastaval 
teatise vormil. 
 11. TOOTMISE LÕPETAMINE   Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab kä esoleva eeskirja kohase lt tüübikinnituse 
saanud varuturvapadjasüsteemile mõel dud turvapadjamooduli,  turvapadjaga 
varustatud varurooli või varuturvapadjasüst eemi (välja arvatud roolile paigaldatud 
süsteem) tüübi tootmise, teatab ta selle st tüübikinnituse andnud asutusele. 
Selle 
teate saanud tüübikinnitusasut us teatab tootmise lõpetami sest teistele käesolevat 
eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkul eppe osalistele, kasutades selleks 
käesoleva eeskirja 1., 2. ja 3. lisas toodud näidistele vastavat vormi. 
 12. TÜÜBIKINNITUSKATSETE TEGEMISE EEST VASTUTAVATE 
TEHNILISTE TEENISTUSTE NING HALDUSASUTUSTE NIMED JA 
AADRESSID 
  Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aas ta kokkuleppe osalised edastavad ÜRO 
sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemi se eest vastutavate tehniliste teenistuste 
nimed ja aadressid ning tüübikinnitusi andva te haldusasutuste nimed ja aadressid, 
kellele tuleb saata teistes riikides väljaantud tunnistused tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise või tüübi kinnituse tühistamise kohta. 
   
L 373/282 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 1. lisa  
 
TEATIS  
 
(maksimaalne formaat A4 (210 x 297 mm))  
  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/283 
 E_(1) 
 
___ 
 välja andnud: Ametiasutuse nimi: 
 ....................................  ....................................  ....................................  
milles käsitletakse:
2 TÜÜBIKINNITUSE ANDMIST 
 TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMIST  TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMIST 
 TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMIST 
 TOOTMISE LÕPETAMIST  seoses varuturvapadjasüsteemile mõeldud turv apadjamooduliga vastavalt eeskirjale nr 114 
 Tüübikinnitus nr ....................... Tüübikinnituse laiendus nr .......................  1. A-, B-, C-, D-kategooriasse  kuuluv varuturvapadjamoodul:………………………………… 
 2. Kaubanimi või kaubamärk :………… …………………………………… …………………… 
 3. Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turv apadjamooduli valmistaja poolt antud 
kirjeldus:……………………………………………………………………………….. 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 4. Valmistaja nimi:……………………………………………………………………….  5. Vajaduse korral valmistaja esindaja nimi ja aadress:……………………………  …………………………………………………………………………… …………………. 
 6. Varuturvapadjasüsteemile mõeldud turv apadjamoodul on esitatud tüübikinnituse 
saamiseks:………………. 
 7. Tüübikinnituskatsete eest vast utav tehniline teenistus:………………………………. 
 8. Tehnilise teenistuse koostat ud katseprotokolli kuupäev:……………………………………… 
 9. Tehnilise teenistuse koostat ud katseprotokolli  number: ……………………………………….. 
 10. Kinnitus antud / andmata jäet ud / laiendatud / tühistatud  üldiseks kasutamiseks / 
kasutamiseks konkreetsel sõidukil või konkreetset tüüpi sõidukitel 
2 
 11. Tüübikinnitusmär gi paigutus ……………………………………………………………….. 
 12. Koht: ……………………………………………  13. Kuupäev:…………………………………………….  14. Allkiri: ………………………………………. 
__________ 
1  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andm isest keeldunud või selle tühistanud riigi eraldusnumber 
(vt tüübikinnitust käsitlevaid käesoleva eeskirja sätteid).  
2  Mittevajalik maha tõmmata.  
L 373/284 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
15. Käesolevale teatisele on lisatud dokumentide nimekiri; toimikut säilitatakse tüübikinnituse andnud 
haldusteenistuses ning taotluse esitamise korral võimaldatakse sellele juurdepääs.  
 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/285 
 2. lisa  
 
TEATIS  
 
(maksimaalne formaat A4 (210 x 297 mm))  
  
L 373/286 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 E_(1) 
 
___ 
 välja andnud: Ametiasutuse nimi: 
 ....................................  ....................................  ....................................  
milles käsitletakse:
2 TÜÜBIKINNITUSE ANDMIST 
 TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMIST  TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMIST 
 TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMIST 
 TOOTMISE LÕPLIKKU PEATAMIST  seoses tüübikinnitusega turvapadjamooduliga va rustatud varurooliga vast avalt eeskirjale nr 114 
 Tüübikinnitus nr ....................... Tüübikinnituse laiendus nr .......................  1. Varurooli kaubanimi või kaubamärk:……………………………………..  2. Valmistaja nimi ja aadress:……………………………………………………………  3. Vajaduse korral valmistaja esindaja nimi ja aadress:……………………………  …………………………………………………………………………… …………………. 
 4. Turvapadjamooduli tüübi kaubanimi ja ka ubamärk ning tüübiki nnitusnumber:…………… 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 5. Varurooli tüübikinnitu se laiendamine:…………………………. 
 6. Nimekiri sõidukitest, millele varurooli saab pa igaldada (sõiduki valmistaja nimi / kaubanimi 
/ sõiduki kood / varurooli tüüp /adapteri tüüp ja number):…………………………………… 
……………………………………………………………………………………………… 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 7. Tüübikinnituskatsete eest vast utav tehniline teenistus:………………………………. 
 8. Tehnilise teenistuse koostat ud katseprotokolli kuupäev:……………………………………… 
 9. Tehnilise teenistuse koostat ud katseprotokolli  number: ……………………………………….. 
 10. Kinnitus antud / andmata jäet ud / laiendatud / tühistatud  üldiseks kasutamiseks / 
kasutamiseks konkreetsel sõidukil või konkreetset tüüpi sõidukitel 
2 
 11. Vajaduse korral tüübikinnitu se laiendamise põhjused:……………………………………… 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 12. Tüübikinnitusmär gi paigutus ……………………………………………………………….. 
 13. Koht: …………………………………………… 
__________ 
1  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andm isest keeldunud või selle tühistanud riigi eraldusnumber 
(vt tüübikinnitust käsitlevaid käesoleva eeskirja sätteid).  
2  Mittevajalik maha tõmmata.  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/287 
  
14. Kuupäev:…………………………………………….  15. Allkiri: ……………………………………….  16. 
Käesolevale teatisele on lisatud dokumentide nimekiri; toimikut säilitatakse tüübikinnituse andnud 
haldusteenistuses ning taotluse esitamise korral võimaldatakse sellele juurdepääs . 
 
 
L 373/288 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 3. lisa  
 
TEATIS  
 
(maksimaalne formaat A4 (210 x 297 mm))  
  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/289 
 E_(1) 
 
___ 
 välja andnud: Ametiasutuse nimi: 
 ....................................  ....................................  ....................................  
Milles käsitletakse:
2 TÜÜBIKINNITUSE ANDMIST 
 TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMIST  TÜÜBIKINNITUSE ANDMISEST KEELDUMIST 
 TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMIST 
 TOOTMISE LÕPLIKKU PEATAMIST  Seoses varuturvapadjasüsteemiga (välja arvat ud varuroolile paigalda tud süsteem) vastavalt 
eeskirjale nr 114  Tüübikinnitus nr ....................... Tüübikinnituse laiendus nr .......................  1. Varuturvapadjasüsteemi kaubanimi või kaubamärk:………….…………………………  2. Turvapadjasüsteemi kategooria ja tu rvapadjamooduli tüübikinnitusnumber: ………………… 
 ………………………………………………………………………………………………  3. Valmistaja nimi ja aadress:……………………………………………………………  4. Vajaduse korral valmistaja esindaja nimi ja aadress:……………………………  …………………………………………………………………………… …………………. 
 5. Varuturvapadjasüsteem ja sõidukid on esitatud tüübikinnitu se saamiseks :………………… 
 6. Varurooli tüübikinnitu se laiendamine:…………………………. 
 7. Nimekiri sõidukitest, millele saab varuturvapadjasüsteemi paigaldada:……………...…… 
 ………………………………………………………………………………………………  8. Tüübikinnituskatsete eest vast utav tehniline teenistus:………………………………. 
 9. Tehnilise teenistuse koostat ud katseprotokolli kuupäev:……………………………………… 
 10. Tehnilise teenistuse koostatud katseprot okolli numbe r:……… ……………………………….. 
 11. Kinnitus antud / andmata jäet ud / laiendatud / tühistatud  üldiseks kasutamiseks / 
kasutamiseks konkreetsel sõidukil või konkreetset tüüpi sõidukitel 
2 
 12. Vajaduse korral tüübikinnitu se laiendamise põhjused:……………………………………… 
 …………………………………………………………………………… …………………. 
 13. Tüübikinnitusmär gi paigutus ……………………………………………………………….. 
 
__________ 
1  Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andm isest keeldunud või selle tühistanud riigi eraldusnumber 
(vt tüübikinnitust käsitlevaid käesoleva eeskirja sätteid).  
2  Mittevajalik maha tõmmata.  
L 373/290 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 14. Koht …………………………………………… 
 15. Kuupäev:…………………………………………….  16. Allkiri: ……………………………………….  17. 
Käesolevale teatisele on lisatud dokumentide nimekiri; toimikut säilitatakse tüübikinnituse andnud 
haldusteenistuses ning taotluse esitamise korral võimaldatakse sellele juurdepääs . 
 
   
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/291 
 4. lisa  
 
VARUTURVAPADJASÜSTEEMI TURVAPADJA MOODULI TÜÜBIKINNITUSMÄRGI 
NÄIDIS 
   
 
 
a = vähemalt 5 mm 
  Käesoleva tüübikinnitusmärgiga turvapadjam oodul on A-kategooria turvapadjamoodul, mis on 
saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (E2) ja mille tüübikinnitusnumber on 002439. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks kohta näitavad, et tüübikinnitus on an tud vastavalt eeskirja 
originaalversioonile.  Märkus:
 
 Tüübikinnitusnumber ja täiendavad sümbolid peavad  olema paigutatud ringi lähedale ja E-tähest 
üles- või allapoole või vasakule või paremale.  Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tä he ühel ja samal küljel ja suunatud samas 
suunas. Täiendavad sümbolid peavad paiknema  diametraalselt tüübikinnitusnumbri vastas. 
Selleks et vältida segiminekut muude märkideg a, tuleb tüübikinnitusn umbris vältida rooma 
numbrite kasutamist.  
L 373/292 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 5. lisa  
 
TÜÜBIKINNITUSEGA TURVAPADJAMO ODULIGA VARUSTATUD VARUROOLI 
TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDIS 
 
   
 
          
a = vähemalt 5 mm 
 Käesoleva tüübikinnitusmärgiga varurool on A-kategooria turvapadjamooduliga rool, mis on 
saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (E2) ja mille tüübikinnitusnumber on 002439. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks kohta näitavad, et tüübikinnitus on an tud vastavalt eeskirja 
originaalversioonile.  Märkus:
 
 Tüübikinnitusnumber ja täiendavad sümbolid peavad  olema paigutatud ringi lähedale ja E-tähest 
üles- või allapoole või vasakule või paremale.  Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tä he ühel ja samal küljel ja suunatud samas 
suunas. Täiendavad sümbolid peavad paiknema  diametraalselt tüübikinnitusnumbri vastas. 
Selleks et vältida segiminekut muude märkideg a, tuleb tüübikinnitusn umbris vältida rooma 
numbrite kasutamist.   
114 R - 002439
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/293 
 6. lisa  
 
VARUTURVAPADJASÜSTEEMI (VÄLJA ARVATUD ROOLILE PAIGALDATUD 
SÜSTEEM) TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDIS 
  
 
 
a = vähemalt 8 mm 
 Käesoleva tüübikinnitusmärgiga varuturvapadja süsteem on B kategooria turvapadjasüsteem, mis 
on saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (E 2) ja mille tüübikinnitusnumber on 002439. 
Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks kohta näitavad, et tüübikinnitus on an tud vastavalt eeskirja 
originaalversioonile.  Märkus:
 
 Tüübikinnitusnumber ja täiendavad sümbolid peavad  olema paigutatud ringi lähedale ja E-tähest 
üles- või allapoole või vasakule või paremale.  Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad olema E-tä he ühel ja samal küljel ja suunatud samas 
suunas. Täiendavad sümbolid peavad paiknema  diametraalselt tüübikinnitusnumbri vastas. 
Selleks et vältida segiminekut muude märkideg a, tuleb tüübikinnitusn umbris vältida rooma 
numbrite kasutamist.    
L 373/294 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7. lisa  
 
VÄSIMUSKATSE STEND 
 
 
 
Väsimuskatse stendi näidis 
  Jõuajam 
2punktiline kinnitus otse 
rooliratta karkassi külge 
Katseobjekt 
Koormus-
andur
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/295 
 8. lisa  
 
ISTEKOHTADE H-PUNKTI JA KERE TEGELIKU KALDENURGA 
KINDLAKSMÄÄRAMISE KORD MOOTORSÕIDUKITES 
 1. EESMÄRK   Käesolevas lisas kirjeldatud menetlust  kasutatakse H-punkti ja kere tegeliku 
kaldenurga kindlaksmääramiseks ühe või  mitme istekoha puhul mootorsõidukis 
ning mõõteandmete vastavuse kontrollimiseks sõiduki valmistaja esitatud tehnilistele andmetele
1 
 2. MÕISTED   Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:  2.1. võrdlusandmed
 – üks või mitu järgmistest istekoha omadustest: 
 2.1.1. H-punkt ja R-punkt ning nendevaheline suhe,  2.1.2. kere tegelik ja projektijär gne kaldenurk ning nende suhe; 
 2.2. kolmemõõtmeline H-punkti aparaat
 (3-DH-aparaat) – sead e, mida kasutatakse H-
punktide ja kere tegelike kaldenurkade  määramiseks. Nimetatud aparaati on 
kirjeldatud käesolev a lisa 1. liites; 
 2.3. H-punkt
 – kere ja reie pöördetsenter 3-DH-aparaadil, mis on paigaldatud 
sõidukiistmele vastavalt punktile 4, vt allpool. H-punkt asub aparaadi telgjoone 
keskpunktis. Telgjoon paikneb H-punkti kontrollnuppude vahel, mis asuvad 3-
DH-aparaadi kummalgi küljel. Teoree tiliselt vastab H-punkt R-punktile 
(tolerantsid on toodud punktis 3.2.2). Kui H-punkt on vastavalt punktis 4 
kirjeldatud menetlusele kindlaks määr atud, loetakse H-punkt istmepolstri 
konstruktsiooni suhtes fikseerituks ning liikuvaks koos sellega, kui istet reguleeritakse; 
 2.4. R-punkt
 ehk istme võrdluspunkt – arvutuslik punkt, mis on sõiduki valmistaja 
poolt iga istekoha jaoks kolmemõõtmelise ta ustsüsteemi abil kindlaks määratud; 
 2.5. kerejoon
 – 3-DH-aparaadi mõõtepea telgj oon, kui mõõtepea on kõige tagumises 
asendis; 
 2.6. kere tegelik kaldenurk
 – nurk, mis on mõõdet ud läbi H-punkti kulgeva 
vertikaaljoone ja kerejoone vahel, ka sutades 3-DH-aparaadi selja kaldenurga 
mõõturit. Kere tegelik kaldenurk vastab teoreetiliselt kere arvutuslikule kaldenurgale (tolerantsid on esitatud punktis 3.2.2); 
 
__________ 
1  Muudel istmetel kui esiistmed, kus H-punkti ei saa kindlaks määrata kolmemõõtmelise H-punkti aparaadi või 
meetodi abil, võib pädeva asutuse äranägemisel aluseks võtta valmistaja poolt ettenähtud R-punkti.  
L 373/296 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 2.7. kere arvutuslik kaldenurk  – nurk, mis on mõõdetud läbi R-punkti kulgeva 
vertikaaljoone ja kerejoone vahel asendi s, mis vastab valmistaja määratud 
projektijärgsele seljatoeasendile; 
 2.8. sõitja sümmeetriatasand
 (C/LO) – 3-DH-aparaadi kesk tasand iga istekoha korral, 
kuhu aparaat on paigutatud; seda tasandit kujutab H-punkti koor dinaat Y-teljel. 
Ühekohalistel istmetel langeb is tme sümmeetriatasand kokku sõitja 
sümmeetriatasandiga. Muudel istmetel  määrab sõitja sümmeetriatasandi 
valmistaja; 
 2.9. kolmemõõtmeline taustsüsteem
 – süsteem, mida on kirj eldatud käesoleva lisa 2. 
liites; 
 2.10. koordinaatmärgid
 – füüsilised punktid (avad, pinnad, märgid või süvendid) 
sõiduki kerel vastavalt valm istaja poolt ettenähtule; 
 2.11. sõiduki mõõteasend
 – sõiduki asend, mis on m ääratletud koordinaatmärkide 
koordinaatidega kolmemõõtmelises taustsüsteemis. 
 3. NÕUDED  3.1. Andmete esitamine   Iga istekoha kohta, mille suhtes on vaja võrdlusandmeid, et tõendada vastavust 
käesoleva eeskirja sätetega, tuleb es itada kas kõik järgmised andmed või 
asjakohane valik neist andmetest käes oleva lisa 3. liites esitatud vormis: 
 3.1.1. R-punkti koordinaadid kolmemõõt melise taustsüsteemi suhtes; 
 3.1.2. kere arvutuslik kaldenurk;  3.1.3. kõik näidud, mis on vajalikud istme regul eerimiseks mõõteasendisse (kui see on 
reguleeritav), mis on sätestatud punktis 4.3. 
 3.2. Mõõteandmete ja arvutuslike näitajate suhe  3.2.1. H-punkti koordinaate ja kere  tegeliku kaldenurga suurust, mis on saadud punktis 
4 sätestatud menetluse tulemusel, võrreld akse vastavalt R-punkti koordinaatidega 
ja sõiduki valmistaja poolt määrat ud kere arvutusliku kaldenurgaga. 
 3.2.2. R- ja H-punktide suhtelisi asukohti ning ke re arvutusliku ja tegeliku kaldenurga 
suhet võib antud istekoha korral pidada rahuldavaks, kui H-punkt, määratuna oma 
koordinaatidega, asetseb 50 mm küljepikkus ega horisontaalsete ja vertikaalsete 
külgedega ruudu piirides, mille diagonaa lid ristuvad R-punktis, ja kui kere 
tegeliku kaldenurga erinevus ar vutuslikust kaldenurgast jääb 5 ° piiridesse. 
 3.2.3. Kui need tingimused on täidetud, kasuta takse käesoleva eeskirja sätetele 
vastavuse tõendamisel R-punkti ja kere arvutuslikku kaldenurka. 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/297 
 3.2.4. Kui H-punkt või kere tegelik kaldenurk ei vasta punkti 3.2.2 nõuetele, määratakse 
H-punkt ja kere tegelik kaldenurk veel kaks korda (kokku kolm korda). Kui kahe 
nimetatud toimingu tulemused kolmest va stavad nõuetele, kohaldatakse punktis 
3.2.3 nimetatud tingimusi. 
 3.2.5. Kui vähemalt kahe eespool toodud punk tis 3.2.4 kirjeldatud toimingu tulemused 
kolmest ei vasta punkti 3.2.2 nõuetele või  kui tõendamine pole võimalik, sest 
sõiduki valmistaja ei ole esitanud te avet R-punkti asukoha või kere arvutusliku 
kaldenurga kohta, kasutatakse kolme mõõdetud punkti pinnakeset või kolme 
mõõdetud kaldenurga keskmist ning neid loetakse kohaldatavaiks kõigil juhtudel, 
kui käesolevas eeskirjas viidatak se R-punktile või kere arvutuslikule 
kaldenurgale. 
 4. H-PUNKTI JA KERE TEGELIKU KALDENURGA MÄÄRAMISE KORD  
4.1. Sõiduk viiakse eelnevalt valmistaja  äranägemisel temperatuurile 20 ± 10 °C, 
tagamaks, et istme materjal saavutab toatem peratuuri. Kui kontrollitaval istmel ei 
ole kunagi varem istutud, peab sellel ka ks korda kestusega üks minut istuma 70-
80 kg kaaluv inimene või asetatakse sinna selleks ajaks sama kaaluga seade, et 
koolutada istmepolstrit ja seljatuge. Valm istaja nõudel jäävad kõik istme osad 
koormamata vähemalt 30 minutiks e nne 3-DH-aparaadi paigaldamist. 
 4.2. Sõiduk peab olema mõõteasendis,  nii nagu määratletud punktis 2.11. 
 4.3. Kui iste on reguleeritav, reguleeritakse see esmalt kõige tagumisse tavalisse 
sõiduasendisse vast avalt sõiduki valmistaja poolt määratule, arvestades ainult 
istme pikisuunalist reguleerimist ja mitte istme liikumist muul otstarbel kui tavalise sõiduasendi saavut amiseks. Kui istmel on ka muid reguleerimisviise, nt 
vertikaalsuunaline, kaldenurga või seljatoe asendi suhtes jne, reguleeritakse need 
seejärel sõiduki valmistaja määratud asendisse. Vedrustusega istmetel 
fikseeritakse vertikaalsuuna s reguleeritud asend jäigalt vastavalt valmistaja 
määratud tavalisel e sõiduasendile. 
 4.4. Istme ala, mis puutub kokku 3-DH-aparaadig a, peab olema kaetud piisava suuruse 
ja sobiva koega musliin-puuvillriidega (sile puuvillriie, millel on 18,9 niiti cm 
kohta ja mis kaalub 0,228 kg/m
2 või samaväärsete omadustega riide või 
lausmaterjaliga. Kui istet katsetatakse väljaspool sõidukit, peab põrand, kuhu iste 
asetatakse, olema samasuguste põhiomadustega2 kui sõiduki põrand, kus istet 
kavatsetakse kasutada. 
 4.5. 3-DH-aparaadi istme- ja seljaosa aset atakse nii, et sõitja sümmeetriatasand 
(C/LO) langeb kokku 3-DH-aparaadi sümm eetriatasandiga. Valmistaja nõudel 
võib 3-DH-aparaati nihutada C/LO-tasandi  suhtes sissepoole, kui 3-DH-aparaat 
paikneb nii kaugel küljel, et istme se rv takistab 3-DH-aparaadi loodimist. 
 
__________ 
2  Kaldenurk, kõrgusevahe istme paigaldamisel, pinnatekstuur jne. 
L 373/298 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 4.6. Jalalaba- ja sääreosa kinnitatakse istmi kuosale kas eraldi või kasutades T-profiili 
ja sääreosa. Läbi H-punkti kontrollnuppude  kulgev joon peab olema maapinnaga 
paralleelne ja risti istme piki-sümmeetriatasandiga. 
 4.7. 3-DH-aparaadi jalalaba- ja säär eosa reguleeritakse järgmiselt: 
 4.7.1. Ettenähtud istekoht: juhiiste ja välimine eesmine kaassõitjaiste 
 4.7.1.1. Nii jalalaba- kui sääreosa liigutatakse ettepoole niiviisi, et jalad võtavad põrandal 
loomuliku asendi – vajaduse korral ped aalide vahel. Vasak jalalaba peab 
võimaluse korral olema ligikaudu sama kaugel 3-DH-aparaadi sümmeetriatasapinnast vasakul kui parem jalalaba sellest paremal. 3-DH-aparaadi ristkaldelood seatakse horisontaalseks , reguleerides vajaduse korral uuesti 
istmikuosa või seades jalalaba- ja sääreosi tahapoole. Läbi H-punkti 
kontrollnuppude kulgev joon tuleb hoida istm e piki-sümmeetriatasandiga risti. 
 4.7.1.2. Kui vasakut jalga ei ole võimalik hoida parema jalaga paralleelsena ja vasakut 
jalalaba ei saa konstruktsioonile toetada, liigutatakse vasakut jalalaba, kuni see on 
toetatud asendis. Kontrollnuppude jo ondatust tuleb hoida endisena. 
 4.7.2. Ettenähtud istekoht: välimine tagaiste   Tagaistmete või lisaistmete korral asetatakse jalad valmistaja poolt ettenähtud 
asendisse. Kui jalalabad on sel juhul er inevail põrandatasapindadel, kasutatakse 
jalga, mis puudutab esimesena esiistet, etalon ina, ja teine jalalaba asetatakse nii, 
et seadme istmikuosa ristkald elood näitab horisontaalasendit. 
 4.8. Rakendatakse sääre- ja reierask used ning 3-DH-aparaat looditakse. 
 4.9. Seljapaneel kallutatakse e tte kõige eesmise võimaliku asendini ja 3-DH-aparaat 
tõmmatakse T-profiili kasutades istme selj atoest eemale. 3-DH-aparaat asetatakse 
uuesti istmele, kasutades ühte järgmistest meetoditest: 
 4.9.1. Kui 3-DH-aparaat kipub tahapoole libise ma, kasutatakse järgmist menetlust: 3-
DH-aparaadil lastakse tahapoole libiseda, kuni T-profiilile ei ole enam vaja 
rakendada horisontaalset ettepoole suuna tud hoidejõudu, st kuni istmikuosa läheb 
vastu istme seljatuge. Vajaduse korral asetatakse sääreosa uuesti. 
 4.9.2. Kui 3-DH-aparaat ei kipu tahapoole libis ema, kasutatakse järgmist menetlust: 3-
DH-aparaati libistatakse tahapoole, ra kendades T-profiilil e horisontaalset 
tahapoole suunatud jõudu, kuni istmikuosa puudutab seljatuge (v t käesoleva lisa 
1. liite joonist 2). 
 4.10. 3-DH-aparaadi selja- ja istmikuosal e rakendatakse 100 ± 10 N suurust jõudu 
puusa nurgamõõturi ja T-profiili korpus e lõikepunktis. J õu rakendussuunda 
hoitakse sellise joone suunalisena, mis kulgeb läbi eespool nimetatud lõikepunkti 
vahetult reieprofiili korpuse st ülalpool asuvasse punkti (vt käesoleva lisa 1. liite 
joonist 2). Seejärel viiakse seljapaneel et tevaatlikult tagasi vastu istme seljatuge. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/299 
 Kogu ülejäänud menetluse ajal  tuleb olla ette vaatlik, et vältida 3-DH-aparaadi 
libisemist ettepoole. 
 4.11. Paigaldatakse parem- ja vasakpoolne istm ikuraskus ja seejärel  ükshaaval kaheksa 
kereraskust. 3-DH-aparaat hoitakse loodis. 
 4.12. Istme seljatoe survest va bastamiseks kallutatakse se ljapaneel ettepoole. 3-DH-
aparaati õõtsutatakse kolm korda 10 ° kaarega küljelt küljele (5 ° vertikaalsest 
sümmeetriatasandist kummalegi poole), et kõrvaldada võimalik hõõrdumine 3-
DH-aparaadi ja istme vahel. 
  Õõtsutamise ajal võib 3-DH-aparaadi T-profiil ettenähtud horisontaal- ja 
vertikaaljoontest kõrvale kalduda. Seep ärast tuleb T-profiil i paigal hoida, 
rakendades sellele õõtsumise ajal piis avat külgsuunalist koormust. T-profiili 
paigalhoidmisel ja 3-DH-aparaadi õõtsutamis el tuleb olla ettevaatlik, tagamaks, et 
sellele tahtmatult ei rake ndu vertikaalset või ette- /ta hasuunalist välist koormust. 
  3-DH-aparaadi labajalgu ei tohi selle l etapil tõkestada ega kinni hoida. Kui 
labajalgade asend muutub, tuleb need  hetkel sellesse asendisse jätta. 
  Seljapaneel viiakse ettevaatlikult tagasi istme seljatoele ja kontrollitakse kahe 
vesiloodiga loodisolekut. Kui jalad on  3-DH-aparaadi õõtsutamisel ükskõik mil 
viisil liikunud, tuleb need järgmi sel viisil uuesti kohale asetada: 
  Kumbki labajalg tõstetakse kordamööda põrandalt üles ainult niipalju, et see ei 
pääse rohkem liikuma. Tõstmise ajal võivad jalalabad vabalt pöörduda; neile ei 
tohi rakendada koormust eest ega küljelt. Kui mõlemad jalad on taas alumises asendis, peab kand puudutama selle ks ettenähtud konstruktsiooni. 
  Vesiloodiga kontrollitakse külgsuuna list loodisoleku t; vajaduse korral 
rakendatakse seljapaneeli ülemisele osal e piisavat külgsuun alist koormust 3-DH-
aparaadi istmikuosa loodimiseks istmel. 
 4.13. Hoides T-profiili kinni, et hoida är a 3-DH-aparaadi ettepoole libisemine 
istmepadjal, toimitakse edasi järgmiselt: 
  a) seljapaneel viiakse tagasi istme seljatoele;   b) kordamööda rakendatakse ja vabast atakse selja nurkprofiilile ligikaudu 
kerele asetatud raskuste keskme kõr gusel horisontaalse t tahapoole suunatud 
maksimaalselt 25 N koormust, kuni puusa nurgamõõtur näitab, et pärast koormusest vabastamist on saavutatud  stabiilne asend. Tuleb hoolitseda 
selle eest, et 3-DH-aparaadile ei  rakenduks välist ülalt-alla- või 
külgsuunalist koormust. Kui 3-DH-ap araati on vaja uuesti loodida, 
kallutatakse seljapaneeli ettepoole, korratakse loodimist ja punktis 4.12 
kirjeldatud menetlust. 
 4.14. Tehakse kõik järgmised mõõtmised:  
L 373/300 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 4.14.1. Mõõdetakse H-punkti koordinaadid kolmemõõtmelise taustsüsteemi suhtes. 
 4.14.2. Kere tegelik kaldenurk loetakse 3-DH- aparaadi selja kaldenurgamõõturilt, kui 
mõõtepea on kõige tagumises asendis. 
 4.15. Kui soovitakse 3-DH-aparaadi paigaldust korrata, peab iste enne seda olema 
koormamata vähemalt 30 minutit. 3-DH-aparaati ei tohi istmele jätta kauemaks, kui on vaja katse sooritamiseks. 
 4.16. Kui sama istmerea istmeid võib käsitleda sa rnastena (nt pikk iste, identsed istmed 
vmt), määratakse igale istmereale ainult üks H-punkt ja üks kere tegelik kaldenurk. Sellisel juhul asetatakse käesoleva lisa  1. liites kirjeldatud 3-DH-
aparaat kogu rea suhtes  representatiivsele  kohale. See koht on: 
 4.16.1. esimeses reas juhiiste;  4.16.2. tagumises reas / tagumistes ridades välimine iste.    
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/301 
 8. lisa 1. liide  
 
KOLMEMÕÕTMELISE H-PUNKTI APARAADI KIRJELDUS* 
 
(3-DH-aparaat) 
 1. Seljapaneel ja istmikuosa   Seljapaneel ja istmikuosa on valmistatud tugevdatud plastist ja metallist; need 
jäljendavad inimese keret ja reisi ning  on H-punktis mehaaniliselt liigendina 
ühendatud. Mõõtepeale, mis on liigendina pa igaldatud H-punkti, kinnitatakse kere 
tegeliku kaldenurga mõõtmiseks nurga mõõtur. Istmikuosa külge kinnitatud 
reguleeritava reieprofiiliga määratakse reite sümmeetriajoon ja seda kasutatakse 
puusa nurgamõõturi nulljoonena. 
 2. Kere ja jalaosad   Sääreosad on istmikuosaga ühendatud põlvi ühendava T-profiili kohal, mis on 
reguleeritava reieprofiili laienduseks külgsuunas. Sääreosadele on põlvede nurga 
mõõtmiseks kinnitatud nurgamõõturid. Ki nga- ja jalalabaosad kalibreeritakse 
jalalaba nurga mõõtmiseks. Seade orient eeritakse ruumis kahe vesiloodi abil. 
Kereosa raskused asetatakse vastavate sse raskuskeskmetesse, nii et istmele 
avaldub 75 kg kaaluvale mehele vastav  koormus. Tuleb veenduda, et 3-DH-
aparaadi kõik liigendid liiguvad vabalt ilma märgatava hõõrdeta. 
  
__________ 
*  3-DH-aparaadi konstruktsiooni üksikasjade kohta teabe saamiseks pöörduda: Society of Automobile 
Engineers  (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, USA. 
Aparaat vastab ISO standardis 6549-1980 kirjeldatule.  
L 373/302 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
 
Joonis 1:  3-DH-aparaadi elementide nimetused 
  Mõõtepea 
Seljapaneel 
Selja 
nurgamõõtu r
H-punkti 
kontrollnupp 
H-punkti tel g
Külgtasand 
Reieprofiil 
Põlve nur gamõõtu r 
Jalalaba nurgamõõtur Kereraskuse riputi 
Selja tasand
Puusa nurgamõõtur 
Istmikuosa 
Reie raskuse alus 
Põlvi ühendav  
T-profiil 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/303 
  
 
Variable from 108 to 424 Varieerub vahemikus 108–424 
 
Joonis 2: 3-DH-aparaadi elementide mõõtmed ja koormuse jaotus  Kereraskus
Istmikuraskus
Reieraskus 
Jalaraskus Koormuse rakendamise 
suund ja koht 
L 373/304 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 8. lisa 2. liide  
 
KOLMEMÕÕTMELINE TAUSTSÜSTEEM 
 1. Kolmemõõtmeline taustsüsteem on piiritle tud sõidukivalmistaja poolt kehtestatud 
kolme ortogonaalse tasandiga (vt joonis).
1 
 2. Sõiduki mõõteasend määratakse sõiduki paigaldamisega toetuspinnale, nii et 
koordinaatmärkide asukohad vastavad valm istaja poolt ettenähtud väärtustele. 
 3. R-punkti ja H-punkti koordinaadid määr atakse sõidukivalmistaja määratud 
koordinaatmärkide suhtes. 
  
Joonis – Kolmemõõtmeline taustsüsteem 
 
 
__________ 
1  Taustsüsteem vastab ISO standardile 4130, 1978. Y-telje nulltasapind 
(vertikaalne pikisuunaline 
nulltasapind) 
X-telje nulltasapind (vertikaalne põikisuuna- 
line nulltasapind) 
Z-telje nulltasapind  
(horisontaalne 
nulltasapind)
Toetuspind 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/305 
 8. lisa 3. liide  
 
ISTEKOHTI PUUDUTAVAD VÕRDLUSANDMED 
 1. Võrdlusandmete kodeerimine   Iga istekoha võrdlusandmed on loetle tud järjest. Istekohti tähistatakse 
kahekohalise koodiga. Esimene koht on araabia numbrites ning tähistab istmerida, 
lugedes sõiduki esiosast tagaosa suunas. Teisel kohal on suurtäht, mis tähistab 
istekoha paigutust reas, vaadatuna sõiduki ettepoole liikumise suunas; kasutatakse 
järgmisi tähti: 
  L = vasakul   C = keskel   R = paremal  2. Sõiduki mõõteasendi kirjeldus:  2.1. Koordinaatmärkide asukohad   X ..........................   Y ..........................   Z ..........................  3. Võrdlusandmete loend:   3.1. Ettenähtud istekoht: ....................   3.1.1. R-punkti koordinaadid   X ..........................   Y ..........................   Z ..........................   3.1.2. Kere arvutuslik kaldenurk: .......................................   3.1.3. Istme reguleerimisandmed 
* 
  horisontaalsuunaline: .................   vertikaalsuunaline: .................   kaldenurga suhtes: .................   kere kaldenurga suhtes: .................   Märkus
: Täiendavate istekohtade võrdlusandmed  loetletakse punktides 3.2, 3.3 jne. 
 
__________ 
*  Mittevajalik maha tõmmata.