Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 105 — Ühtsed nõuded ohtlike kaupade veoks kasutatavate sõidukite tunnustamise kohta, pidades silmas nende konstruktsiooni eripärasid (1)

1. REGULEERIMISALA

Käesoleva eeskirja sätteid kohaldatakse ohtlike kaupade veoks ettenähtud N-kategooria mootorsõidukite ning nende sõidukite 02, 03 ja 04 (2) kategooria haagiste konstruktsiooni suhtes, mille puhul kehtib Rahvusvahelise ohtlike kaupade autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkulepe) B lisa punkt 9.1.2.

2. MÕISTED

Käesoleva eeskirja kohaldamisel kasutatakse järgmiseid mõisteid:

2.1. baassõiduk (edaspidi “sõiduk”) – raamauto, poolhaagise veduk, haagise šassii või haagis kandva struktuuriga ohtlike kaupade veoks;

2.2. sõiduki tüüp – sõidukid, mille vahel ei ole põhimõttelisi erinevusi käesolevas eeskirjas sätestatud konstruktsiooni omaduste osas.

3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS

3.1. Sõiduki tootja või tema volitatud esindaja esitab sõiduki tüübi konstruktsiooni omaduste tüübikinnituse taotluse.

Tüübikinnituse taotlusele peavad olema lisatud allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris koos järgmiste selgitustega:

3.2.1. sõiduki tüübi konstruktsiooni, mootori (survesüüde, sädesüüde), mõõtmete, paigutuse ja kasutatud materjalide üksikasjalik kirjeldus;

3.2.2. sõiduki märgistus, mis on kooskõlas ADR-kokkuleppe (EX/II, EX/III, AT, FL, OX) punktiga 9.1.1.2.;

3.2.3. sõiduki visand;

3.2.4. komplektitud sõiduki suurim tehniliselt lubatud mass (kg);

3.3. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele talitusele esitatakse kinnitatava tüübi representatiivsõiduk.

4. TÜÜBIKINNITUS

4.1. Kui tüübikatsetuseks esitatav sõiduk vastab käesoleva eeskirja punkti 5 nõuetele, antakse seda tüüpi sõidukile tüübikinnitus.

4.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber, mille esimesed kaks numbrit (hetkel 02 vastavalt eeskirja muudatuste seeriale 02) tähistavad muudatuste seeriat, viidates asjaomastes nõuetes tüübikinnituse väljastamise kuupäevaks tehtud viimastele suurematele tehnilistele muudatustele. Sama kokkuleppeosaline ei saa anda tüübikinnituse numbrit punktis 2.2 määratletud tähenduses muud tüüpi sõidukile.

4.3. Teade sõidukile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse või tüübikinnituse laiendamise andmise kohta esitatakse kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

Igale sõidukile, mis vastab käesolevat eeskirja kohaldades kinnitatud sõiduki tüübile, kinnitatakse nähtavasse, kergesti ligipääsetavasse ja tüübikinnituse vormil täpsustatud kohta rahvusvaheline tüübikinnituse märk, mis koosneb:

4.4.1. ringiga ümbritsetud E-tähest, millele järgneb tüübikinnituse väljastanud riigi eraldusnumber; (3)

4.4.2. käesoleva eeskirja numbrist, millele järgneb R-täht, sidekriips ja tüübikinnituse number, mis asuvad punktis 4.4.1. nimetatud ringist paremal, ning

4.4.3. täiendavavast sümbolist, mis asetseb tüübikinnituse numbrist eraldi ja koosneb sõiduki märgistust kujutavast sümbolist vastavalt ADR-kokkuleppe punktile 9.1.1.2.

4.5. Kui sõiduk vastab ühele või mitmele käesolevale kokkuleppele lisatud eeskirjade kohaselt kinnitatud sõiduki tüübile, ei ole käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnitustunnistuse väljastanud riigis vaja korrata punktis 4.4.1. kirjeldatud sümbolit; sellisel juhul märgitakse punktis 4.4.1. kirjeldatud sümbolist paremale poole püsttulpadesse eeskirja number, tüübikinnituse numbrid ja kõikide eeskirjade täiendavad sümbolid, mille alusel tüübikinnitus on antud käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andnud riigis.

4.6. Tüübikinnituse märk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

4.7. Tüübikinnituse märk kinnitatakse tootja paigaldatud ja sõiduki andmetega metallplaadi lähedusse või selle peale.

4.8. Tüübikinnituse märgi näited on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5. TEHNILISED NÕUDED

Sõidukid peavad vastavalt oma märgistusele vastama allpool nimetatud sätetele pöördel esitatud tabeli viidete kohaselt. (4)

5.1.1. ELEKTRISEADMED

5.1.1.1. Üldsätted

Juhtmestik tervikuna peab vastama vähemalt allpool nimetatud sätetele kooskõlas punktis 5.1 nimetatud tabeliga.

5.1.1.2. Elektrijuhtmed

5.1.1.2.1. Juhtmed peavad olema piisavalt suure ristlõikega, et vältida ülekuumenemist. Samuti peavad juhtmed olema nõuetekohaselt isoleeritud. Kõigil vooluringidel peavad olema sulavkaitsmed või automaatkatkestid, välja arvatud allpool nimetatud vooluringid:

Eespool nimetatud kaitsmeteta vooluringid peavad olema võimalikult lühikesed.

5.1.1.2.2. Juhtmed peavad olema kindlalt kinnitatud ja paigaldatud nii, et nad oleksid piisavalt kaitstud mehaaniliste löökide ja kuumuse eest.

5.1.1.3. Aku automaatkatkesti

5.1.1.3.1. Vooluringide katkestamise lüliti peab paiknema akule nii lähedal kui võimalik.

5.1.1.3.2. Juhtimisseade, mis võimaldab lüliti abil vooluringe lahutada ja ühendada, peab olema paigaldatud juhiruumi. Nimetatud seade peab olema juhile kergesti kättesaadav ja silmatorkavalt märgistatud. See peab olema kaitstud tahtmatu kasutamise eest kas kaitsekattega, mitmekordse lülitiga või muul sobival moel. Lisajuhtimisseadmeid tohib paigaldada tingimusel, et need on silmatorkavalt märgistatud ning tahtmatu käivitamise eest kaitstud.

5.1.1.3.3. “Lüliti peab mahtuma karpi, mille kaitseaste IP65 vastab IEC standardile 529.”

5.1.1.3.4. Lüliti juhtmete ühendused peavad omama kaitseastet IP54. See pole nõutav, kui nimetatud ühendused paiknevad kere sees, milleks võib olla aku kast. Sellisel juhul piisab, kui kaitsta juhtmeühendusi lühise eest näiteks kummiotsikute abil.

5.1.1.4. Aku

Akuklemmid peavad olema elektriliselt isoleeritud või kaetud isoleeriva akukasti kaanega. Kui akud ei paikne mootoriruumi katte all, siis peavad nad olema ventileeritud kastis.

5.1.1.5. Püsivalt pingestatud vooluringid

5.1.1.5.1. Elektriseadmete osad, sh toitejuhtmed, mis jäävad pingestatuteks akulüliti avatud asendis, peavad olema kõlblikud kasutamiseks ohutsoonis. Need seadmed peavad vastama standardi IEC 60079 (5) osade 0 ja 14 nõuetele ning võimalusel ka standardi IEC osade 1, 2, 5, 6, 7, 11, 15 või 18 täiendavatele nõuetele. (6)

Standardi IEC 60079 osa 14 (6) kohaldamisel tuleb rakendada allpool toodud liigitust:

Püsielektriseadmed, kaasa arvatud juhtmed, mille puhul punktide 5.1.1.3 ja 5.1.1.4 ettekirjutused ei kehti, peavad vastama tsoonis 1 rakenduvatele ettekirjutustele seadmete osas tervikuna või tsoonis 2 rakenduvatele ettekirjutustele juhikabiinis paiknevate elektriseadmete osas. Seadmed peavad vastama plahvatusohtlike ainete rühma IIC ja temperatuuriklassi T6 puhul rakendatavatele ettekirjutustele.

Siiski ei tohi püsielektriseadmetel, mis paiknevad keskkonnas, kus asuva mitteelektrilise aine tekitatud temperatuur ületab temperatuuri T6 lubatud piirid, olla väiksem temperatuuriklass kui T4.

5.1.1.5.2. Akulülitist lähtuvad juhtmed, mis viivad elektriseadmeni, mis peab jääma pinge alla, kui akulüliti on avatud asendis, peavad olema nõuetekohaselt kaitstud ülekuumenemise vastu, näiteks kaitsme, kaitselüliti või mõne muu turvaelemendiga (voolupiirik).

5.1.1.6. Juhikabiini taha paigaldatud elektriseadmetele kohaldatavad sätted

Kõik seadmed peavad olema välja töötatud, toodetud ja kaitstud nii, et sõiduki tavakasutuse korral ei tekiks tulekahju ega lühiühendust ning et avarii või deformeerumise korral oleks vastav oht minimaalne. Eriti olulised on:

5.1.1.6.1. Juhtmed

Juhikabiini taga asuvaid juhtmeid tuleb kaitsta põrutuste, hõõrdumise ja kulumise eest tavakasutustingimustes. Näited sobivatest kaitseabinõudest on allpool toodud joonistel 1-4. Blokeerimatu pidurisüsteemi juhtmed ei vaja täiendavat kaitset.

5.1.1.6.2. Valgustus

Kasutada ei tohi keermestatud sokliga hõõglampe.

5.1.1.6.3. Tugitelje elektriline tõsteseade

Tugitelje elektriline tõsteseade peab olema paigutatud veoseruumi külgseina taha niiskuskindlasse kasti.

5.1.2. TULEOHU VÄLTIMINE

5.1.2.1. Üldsätted

Siin ja edaspidi esinevad tehnilised nõuded kohaldatakse vastavalt punktis 5.1 toodud tabelile.

JOONIS

5.1.2.2. Kabiin

5.1.2.2.1. Kabiini konstruktsioonis tohib kasutada vaid raskestisüttivaid materjale. See nõue peetakse täidetuks kui kooskõlas ISO standardiga 3795:1989 määratletud protseduuriga ei ole allpool nimetatud esemete kabiinist võetud proovidel suuremat põlemiskiirust kui 100 mm/min.: istmepadjad, istmete seljatoed, turvavööd, laepolster, katuseluuk, käetoed, ustel, ees, taga ja külgedel leiduv polster, esipaneel, peatoed, vaibad, päikesevarjud, kardinad, aknakatted, tagavararatta kate, mootorikatted, voodikatted ja kõik muud juhikabiinis kasutatavad materjalid, kaasa arvatud polstrid ja esemed, mis avanevad avarii korral, et neelata vabanenud energia.

5.1.2.2.2. Juhul, kui kabiin pole valmistatud raskesti süttivaist materjalidest, tuleb kabiini taha paigutada metallist või muust sobivast materjalist kilp, mille laius oleks võrdne paagi laiusega. Kõik aknad kabiini tagaseinas või kilbis peavad olema hermeetiliselt suletud, tulekindlast turvaklaasist ja süttimiskindlate raamidega. Paagi ja kabiini või kilbi vahele peab jääma vähemalt 15 cm vaba ruumi.

5.1.2.3. Kütusemahutid

Sõiduki kütusemahutid peavad vastama allpool nimetatud ettekirjutustele:

5.1.2.3.1. lekke korral peab kütus voolama otse maapinnale, puutumata kokku sõiduki või veose kuumenenud osadega;

5.1.2.3.2. kütusemahutid peavad olema varustatud leeke kustutava seadmega, mis sobitub kütusepaagi avausse, või seadmega, mis hoiab kütusepaagi avause hermeetiliselt suletuna.

5.1.2.4. Mootor

Mootor ja selle paigutus peavad võimaldama vältida kuumenemisest või süttimisest tuleneva ülekoormuse ohtu. EX/II ja EX/III tüüpi sõidukite puhul peab mootor olema kompressioonsüütega.

5.1.2.5. Summuti

Summuti ja väljalasketorud peavad olema kaitstud või suunatud nii, et vältida kuumenemisest või süttimisest tuleneva ülekoormuse ohtu. Summuti osad, mis asuvad otse (diisel)kütusepaagi all, peavad asuma kütusepaagist vähemalt 100 mm kaugusel või olema eraldatud kuumuskindla vaheseinaga.

5.1.2.6. Sõiduki aeglustisüsteem

Kõrge temperatuuriga ning juhikabiini tagumise seina taha paigutatud aeglustisüsteemiga sõidukid peavad olema varustatud soojusisolatsiooniga, mis on tugevalt kinnitatud seadme ja tsisterni või koorma vahele nii, et see väldiks paagi või koorma mis tahes ülekuumenemist. Lisaks peab selline isolatsioon kaitsma seadet veetava aine lekete suhtes. Rahuldavaks peetakse näiteks kahekordse seinaga katet.

5.1.2.7. Leeksoojendi

5.1.2.7.1. (Reserveeritud)

5.1.2.7.2. Sõiduki leeksoojendi ja nende heitgaaside suunamine peab olema kavandatud, paigutatud, kaitstud ja kaetud nii, et oleks välditud veose süttimine või mittevastuvõetav kuumenemine. See nõue peetakse täidetuks, kui seadme kütusepaak ja heitgaaside väljalaskesüsteem täidavad sõiduki kütusepaagile ja väljalaskesüsteemile kehtestatud nõudeid vastavates punktides 5.1.2.3 ja 5.1.2.5.

5.1.2.7.3. Leeksoojendi väljalülitamine peab toimuma järgmiste meetoditega:

5.1.2.7.4. Lubatud on leeksoojendi edasitöötamine inertsrežiimil pärast väljalülitamist. Punktis 5.1.2.7.3 nimetatud meetodite b) ja c) korral peab põlemisõhuga varustamise sobivate vahenditega katkestatama pärast järeltöötamise tsüklit kestusega mitte enam kui 40 sekundit.

Sõidukil on lubatud kasutada ainult leeksoojendit, mille kohta on esitatud tõend, et soojusvahendi peab vastu 40-sekundilise kestusega inertsrežiimil töötamise tsükli korral kogu seadme tavalise kasutamisaja.

5.1.2.7.5. Leeksoojendi peab töösse lülitama käsitsi. Programmseadmed on keelatud.

5.1.2.7.6. Gaasilisel kütusel töötavad leeksoojendid ei ole lubatud.

5.1.3. PIDURID

Sõidukid, mille puhul kehtivad ADR-marginaali 10 221 ettekirjutused peavad vastama kõikidele eeskirja nr 13 järgselt kohaldatavaile ettekirjutustele, sealhulgas ettekirjutused 5. lisast, arvestades selles tehtud muudatusi ja vastavalt määratud rakendamiskuupäevadele.

5.1.3.1. Koodidega EX/III, AT, FL ja OX varustatud sõidukid peavad rahuldama eeskirja nr 13 asjassepuutuvaid ettekirjutusi, sealhulgas ettekirjutused 5. lisast.

5.1.3.2. Koodiga EX/II varustatud sõidukid peavad rahuldama eeskirja nr 13 asjassepuutuvaid ettekirjutusi. 5. lisa ettekirjutusi seejuures ei rakendata.

5.1.4. KIIRUSPIIRIK

Mootorsõidukid (veokid ja poolhaagiste vedukid), mille mass ületab 12 tonni, peavad olema varustatud kiiruspiirikuga vastavalt eeskirja nr 89 tehnilistele ettekirjutustele. Kiiruspiirik peab olema seadistatud nii, et kiirus ei saaks tõusta üle 90 km/h, võttes arvesse seadme tehnilisi andmeid.

5.1.5. HAAKIMISSEADMED

Seadmed haagise kinnitamiseks peavad vastama eeskirja nr 55 tehnilistele ettekirjutustele, arvestades selles tehtud muudatusi ja vastavalt määratud rakendamiskuupäevadele.

6. SÕIDUKI TÜÜBI MUUTMINE NING TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Mis tahes muudatusest sõiduki tüübi osas tuleb teavitada sõiduki tüübile vastavust kontrollinud ametiasutust, kes võib seejärel:

6.1.1. otsustada, et tehtud muudatused ei oma märkimisväärset kahjulikku mõju ning igal juhul vastab sõiduk ettekirjutustele;

6.1.2. nõuda uut katsetust katsekojas.

6.2. Tüübikinnituse andmisest või sellest keeldumisest tuleb koos muudatusega ning vastavalt punktis 4.3 kirjeldatud protseduurile teavitada kokkuleppeosalisi.

6.3. Pädev ametiasutus, kes väljastab tüübivastavuse laiendamise tunnistuse, peab igale nimetatud laiendamist puudutavale teatisele andma seerianumbri, teavitades sellest teisi kokkuleppeosalisi teatisega, mis vastab 1. lisas esitatud näidisele.

7. TOOTE VASTAVUS KINNITATUD TÜÜBILE

Toote tüübivastavuse kontrollimise menetlused peavad vastama kokkuleppe (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. lisas määratletud menetlustele ning peavad vastama alljärgnevatele kriteeriumitele:

7.1. iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud vastavalt kinnitatavale tüübile, rahuldades samas eelnimetatud punkti 5 ettekirjutusi.

7.2. tüübikinnituse väljastanud pädev ametiasutus võib igal ajahetkel kontrollida igale tootmisüksusele kohaldatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Nimetatud kontrolli tavasagedus on kord kahe aasta jooksul.

8. KARISTUS TOOTE KINNITATUD TÜÜBILE MITTEVASTAVUSE KORRAL

8.1. Sõiduki tüübile käesolevat eeskirja kohaldades väljastatud kinnituse võib võtta tagasi juhul, kui punktis 7 nimetatud ettekirjutusi ei ole täidetud.

8.2. Kui üks 1958. aasta kokkuleppe osalistest võtab käesolevat eeskirja kohaldades eelnevalt kinnitatud tüübikinnituse tagasi, peab ta sellest viivitamatult teavitama teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatise abil, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

9. TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse saaja lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõiduki tüübi tootmise, peab ta sellest teavitama tüübikinnituse väljastanud ametiasutust, kes omakorda teavitab teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi teatise abil, mis vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

10. ÜLEMINEKUSÄTTED

10.1. Alates seeria 02 paranduste jõustumise ametlikust kuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda välja andmast Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitust, mis vastab käesolevale, paranduste seeriaga 02 muudetud eeskirjale.

10.2. Kuni 31. detsembrini 2002 peavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkama Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnituste ja nende laienduste väljaandmist sõidukitüüpidele, mis vastavad käesoleva, eelnevate parandusseeriatega võrreldes muudetud eeskirja ettekirjutustele.

10.3. Alates 1. jaanuarist 2003 peavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised väljastama Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusi ja nende laiendusi üksnes siis, kui kinnitatava sõiduki tüüp vastab käesoleva, paranduste seeriaga 02 muudetud eeskirja ettekirjutustele.

10.4. Ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline ei tohi keelduda andmast riiklikku tüübikinnitust sõiduki tüübile, mis on kinnitatud vastavalt käesoleva eeskirja paranduste seeriale 02.

10.5. Kuni 31. detsembrini 2002 ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda andmast riiklikku tüübikinnitust sõiduki tüübile, mis on kinnitatud vastavalt käesoleva eeskirja eelnevate seeriate parandustele.

10.6. Alates 1. jaanuarist 2003 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda esmasest riiklikust sõiduki arvelevõtmisest (esmasest käikulaskmisest), mis ei vasta käesoleva eeskirja paranduste seeria 02 nõuetele.

11. TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING AMETIASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

1958. aasta kokkuleppe osalised, kes kohaldavad käesolevat eeskirja, peavad edastama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate katsekodade ja tüübivastavust kontrolliva pädeva asutuse kohalike büroode, kellele tuleb saata tüübikinnituste või laiendamise, keeldumiste või teistes riikides väljastatud tüübikinnituste tagasivõtmiste kaardid, nimed ja aadressid.

(1) millega inkorporeeritakse

Muudatuste seeria 01 - Jõustumise kuupäev: 13. jaanuar 2000.

Muudatuste seeria 02 - Jõustumise kuupäev: 5. detsember 2001.

1. parandus muudatuste seerias 02 - Jõustumise kuupäev: 13. märts 2002.

2. parandus muudatuste seerias 02 - Jõustumise kuupäev: 13. november 2002.

3. parandus muudatuste seerias 02 - Jõustumise kuupäev: 12. märts 2003.

(2) Nagu määratletud sõidukite tootmist käsitleva konsolideeritud otsuse (R.E.3) 7. lisas (dokument TANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(3) Saksamaa 1, Prantsusmaa 2, Itaalia 3, Madalmaad 4, Rootsi 5, Belgia 6, Ungari 7, Tšehhi Vabariik 8, Hispaania 9, Jugoslaavia 10, Ühendkuningriik 11, Austria 12, Luksemburg 13, Šveits 14, (15 vaba), Norra 16, Soome 17, Taani 18, Rumeenia 19, Poola 20, Portugal 21, Vene Föderatsioon 22, Kreeka 23, Iirimaa 24, Horvaatia 25, Sloveenia 26, Slovakkia 27, Valgevene 28, Eesti 29, (30 vaba), Bosnia ja Hertsegoviina 31, Läti 32, (33 vaba), Bulgaaria 34, (35 vaba), Leedu 36, Türgi 37, (38 vaba), Aserbaidžaan 39, Endine Jugoslaavia Vabariik Makedoonia 40, (41 vaba), Euroopa Ühendus 42 (tüübikinnitused väljastatakse liikmesriikide poolt, kes kasutavad oma EMÜ sümboleid), Jaapan 43, (44 vaba), Austraalia 45 ja Ukraina 46. Järgmised numbrid antakse igale riigile vastavalt kuupäevale, mil nad ratifitseerivad ratassõidukile ning sellele paigaldatavale ja/või sellel kasutatavale varustusele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamise ning nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituse vastastikuse tunnustamise kokkuleppe või ühinevad nimetatud kokkuleppega ning Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab sel viisil antavad numbrid kokkuleppeosalistele.

(4) Käesoleva eeskirja viited teistele Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadele osutavad ka igale teisele rahvusvahelisele normile, mille tehnilised nõuded on samad, mis vastaval Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjal. Viiteid vastavate Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade konkreetsetele punktidele tuleb tõlgendada vastavalt.

(5) Standardi IEC 60079 osa 14 ei ole käesoleva eeskirja sätete suhtes erinormiks.

(6) Vastasel juhul võib rakendada standardi EN 50014 sätteid ning täiendavaid sätteid standardeist EN 50015, 50016, 50017, 50018, 50019, 50020, 50021 või 50028.

II LISA

NÄITED TÜÜBIKINNITUSE MÄRKIDEST

Ülalesitatud tüübikinnituse märgilt, mis on kinnitatud sõidukile, võib välja lugeda, et asjaomane sõiduki tüüp, mis on ette nähtud ohtlike kaupade veoks, kinnitati Madalmaades (E4), eeskirja nr 105 kohaldades, numbri all 022492, ning et see kannab märgistust EX/II (vastavalt ADR marginaalile 220301 (2)). Tüübikinnituse numbri kolm esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus väljastati vastavalt eeskirja nr 105 nõuetele, kaasa arvatud seeria 02 parandused.

Ülalesitatud tüübikinnituse märgist, mis on kinnitatud sõidukile, võib välja lugeda, et antud sõiduki tüüp kinnitati Madalmaades (E4), kohaldades eeskirju 105 ja 13. (1) Tüübikinnituse numbrite kaks esimest numbrit näitavad, et kuupäevadel, mil vastavad tüübikinnitused väljastati, hõlmas eeskiri nr 105 seeria 02 parandusi, samas kui eeskiri nr 13 hõlmas tüübikinnituse väljastamise hetkel juba seeria 09 parandusi.

(1) Teine eeskirja number on esitatud vaid näitena.