Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni 
(UN/ECE) eeskiri nr 124 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõiduautode ja 
nende haagiste velgede tüübikinnitust 
 
 1. REGULEERIMISALA  
Käesolev eeskiri hõlmab M
1-, M 1G-, O 1- ja O 2-kategooria sõidukite 1 / uusi varuvelgi. 
 Eeskirja ei kohaldata punktides 2.3 ja 2.4.1 määra tletud originaalvelgede või sõiduki tootja 
valmistatud varuvelgede suhtes. Eeskirja ei kohaldata punktis 2.5 määratletud erivelgede suhtes, mis saavad edaspidigi tüübikinnituse riigisiseselt.  Käesolev eeskiri hõlmab velgede tootmisele ja paigaldamisele esitatavaid nõudeid. 
 
2.  MÕISTED   Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:  2.1.  Velg –  rehvi ja telje vahel asuv pöörlev koormu stkandev osa. See koosneb tavaliselt kahest 
peamisest osast: 
 
a) pöiast,  b) rattakilbist. 
   Pöid ja rattakilp võivad olla terviklikud, püsivalt kinnitatud või monteeritavad.  2.1.1.  Kilpvelg  – pöia ja rattakilbi püsikombinatsioon. 
 2.1.2.  Äravõetava pöiaga velg  – velg, mille rattakilbi külge on kinnitatud äravõetav pöid. 
 2.1.3.  Pöid  – velje osa, mille peale rehv paigaldatakse ja mis rehvi toestab. 
 2.1.4.  Rattakilp  – telje ja pöia vaheline velje osa, mis toestab velge.  
 2.2.  Veljetüüp  – veljed, mis ei erine teineteisest järgmiste tunnuste poolest: 
 2.2.1. velje tootja;  2.2.1. velje- või pöia mõõtmete tähis (ISO 3911:1998 standardi järgi);  _____________  
1 /  M- ja O-kategooriad on määratletud sõidukite konstruktsiooni käsi t l e v a  k o n s o l i d e e r i t u d  o t s u s e  ( R . E . 3 )  7 .  l i s a s  ( d o k u m e n t  
TRANS/WP.29/78/rev. 1/muudetud 2).   
 L 375/574 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 2  
2.2.3.  materjal; 
 2.2.4.  velje kinnitusavad;  2.2.5.  suurim kandevõime;  2.2.6.  suurim soovitatav rehvirõhk;  2.2.7.  valmistamismeetod (keevitamine, stantsimine, valamine…).  2.3.  Originaalveljed  – veljed, mida on lubatud sõidukimudelile paigaldada sõiduki tootmise 
käigus. 
 2.4.  Varuveljed  – veljed, mis on ettenähtud originaalvelgede asendamiseks sõiduki kasutusea 
jooksul. Varuveljed võivad kuuluda järgmistesse kategooriatesse: 
 2.4.1. sõiduki tootja varuveljed  – sõiduki tootja poolt kaasa antud veljed; 
 2.4.2.  identsed varuveljed  – veljed, mis on toodetud kasutades samu tootmisseadmeid, -meetodeid 
ja -materjale, mida kasutati sõiduki tootja poolt kaasa antud varuvelgede valmistamisel. Need veljed erinevad sõiduki tootja varuvelgedest ainult selle poolest, et neil puudub sõiduki tootja kaubamärk ja osa number; 
 2.4.3.  varuvelgede koopiad  – sõiduki tootja varuvelgede koopiad, mille valmistaja ei varusta 
vastavat sõiduki tootjat nimetatud velgedega. Konstruktsioonilt (põhikuju, mõõtmete, paigaldussügavuse, materjali tüübi ja kvaliteedi poolest jne) ning kasutusealt vastavad need 
täielikult sõiduki tootja varuvelgedele;  
  2.4.4.  mudelvaruveljed  – veljed, mille valmistaja ei varusta sõiduki tootjat nimetatud velgedega. 
Konstruktsiooni, paigaldussügavuse, pöia mõõtmete tähise, velje kinnituse, jaotusringi läbimõõdu ja muhvi läbimõõdu poolest vastavad originaalvelgedele, kuid velje kuju, materjal jms võivad erineda; 
 2.5.  Eriveljed  – veljed, mis ei ole originaalveljed ja ei vasta punktis 2.4 kirjeldatud 
kriteeriumidele (näiteks teistsuguse pöialaiuse või läbimõõduga veljed).  
 2.6.  Paigaldussügavus  – kilbi ühenduskülje ja pöia keskjoone  vaheline kaugus (nagu jooniselt 1 
näha, võib see olla positiivse, null- või negatiivse väärtusega). 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/575
TRANS/WP.29/2005/46 
page 3 
 
 
 
 
Joonis 1  
Rim – pöid Disc – rattakilp Rim centre line – pöia keskjoon Inset – paigaldussügavus Attachment face – kilbi ühenduskülg Nut seat – rattamutter Attachment face diameter – kilbi ühenduskülje läbimõõt Centre hole diameter- südamikuava läbimõõt Pitch circle diameter of bolt holes – poldiavade jatousringi läbimõõt 
 
2.7.  Dünaamiline veereraadius  – dünaamiline raadius, mis on määratletud kui koormatud 
rehvide teoreetiline ühe pöörde veeretee pikkus, mis on jagatud veljel kasutatava velje 
tootja määratud kõige suurema rehvi 2 Π-ga. 
 L 375/576 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 4  
2.8.  Rahvusvahelised rehve ja velgi käsitlevad standardid  – dokumendid, milles käsitletakse 
järgmiste organisatsioonide velgedele kehtestatud standardeid: 
 
a) Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) 2
/; 
 
b) Euroopa Rehvide ja Velgede Tehniline Organisatsioon (ETRTO) 3 /: 
     „Standardite käsiraamat“ („Standards Manual“);  c) Euroopa Rehvide ja Velgede Tehniline Organisatsioon (ETRTO) 3
/: 
      „Konstrueerimisteave – vananenud andmed“ („Engineering Design Information - obsolete data“);  d) Rehvide ja Velgede Assotsiatsioon Inc (TRA) 4
/: „Aastaraamat“ („Year Book“); 
e) Jaapani Rehvitootjate Liit (JATMA) 5 /: 
    „Aastaraamat” („Year Book“);  f) Austraalia Rehvi- ja Veljeliit (TRAA) 6
/:„Standardite käsiraamat“ („Standard 
    Manual“);  
g) Ladina-Ameerika Rehvi- ja Veljeliit (ALAPA) 7
/: 
    „Tehniliste normatiivide käsiraamat” („Manual de Normal Technicas”);;  
h) Skandinaavia Rehvi- ja Veljeorganisatsioon (STRO) 8
/:„Andmeraamat” („Data 
    Book“). 
 
________________  Rehvistandardid on kättesaadavad järgmistel aadressidel:  2
/ ISO, 1, rue de Varembé, Case postale 56, CH-1211 Genève 20 – Šveits 
 3
/ ETRTO, 32 Av. Brugmann - Bte 2, B-1060 Brussels, Belgia 
 4
/ TRA, 175 Montrose West Avenue, Suite 150, Copley, Ohio, 44321 USA 
 5
/ JATMA, NO.33 MORI BLDG. 8th Floor 3-8-21, Toranomon Minato-Ku, Tokio  
    105-0001, Jaapan  6
/ TRAA, Suite 1, Hawthorn House, 795 Glenferrie Road, Hawthorn, Victoria, 
    3122 Austraalia  7
/ ALAPA, Avenida Paulista 244-12° Andar, CEP, 01310 Sao Paulo, SP Brasiilia 
 8
/ STRO, Älggatan 48 A, Nb, S-216 15 Malmö, Rootsi  27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/577
TRANS/WP.29/2005/46 
page 5 
 
2.9.  Tehniline mõra  – dünaamilise koormuskatse ajal toimunud üle 1 mm laiune materjali 
lõhenemine (tootmisvigu ei arvestata). 
 
2.10.  Velje profiil   –  pöörleva keha läbilõige, mille moodustab velje sisekontuur (vt 10. lisa, 
joonis 1).  
 2.11.  Rehvi mõõtmete tähis  – tähis, mis koosneb rehvi ristlõike nimilaiusest, nominaalsest 
ristlõikesuhtest ja tavalisest numbrist, mis tähistab pöia nimiläbimõõtu (neid mõisteid on lähemalt selgitatud eeskirjas nr 30). 
 3.  TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE  3.1.  Tüübikinnituse taotluse esitab sõiduki tootja  või selle nõuetekohaselt volitatud esindaja ja 
taotlusele tuleb lisada: 
 3.1.1.  Joonised kolmes eksemplaris, mis on piisavalt üksikasjalikud, et kindlaks teha velgede 
tüüpi. Joonistel tuleb näidata tüübikinnituse tähistuse ja velje märgiste asukohad. 
 3.1.2.  Tehniline kirjeldus, mis hõlmab vähemalt järgmisi andmeid:  3.1.2.1. varuvelgede kategooria – vt punktid 2.4.2, 2.4.3 ja 2.4.4;  3.1.2.2. pöiakontuuri tähis – velje paigaldussügavus – andmed velje kinnitamise kohta;  3.1.2.3. poltide ja mutrite pingutusmoment;  3.1.2.4. tasakaalustusvihtide kinnitusmeetod;  3.1.2.5. vajalikud lisatarvikud (st lisakinnitusdetailid);  3.1.2.6. viide rahvusvahelisele standardile;  3.1.2.7. sobivus lohvita rehvi paigaldamiseks;  3.1.2.8. sobivad ventiilitüübid;  3.1.2.9. suurim kandejõud;  3.1.2.10. suurim rehvirõhk;  3.1.2.11. andmed materjali kohta, sealhulgas keemiline koostis (vt 4. lisa);  3.1.2.12. sõiduki tootja poolt originaalvarustusele määratud rehvi mõõtmete tähis.  L 375/578 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 6  
3.1.3. Käesoleva eeskirja 10. lisa punkti 1 kohane dokumentatsioon: 
 
- sõidukiandmed (10. lisa punkt 1.2);  - lisaandmed (10. lisa punkt 1.3);  - paigaldusjuhised (10. lisa punkt 1.4) ja  - lisanõuded (10. lisa punkt 2). 
 3.1.4.  Veljetüübile vastavad näidisveljed laboratoorsete katsete tegemiseks või 
tüübikinnitusasutuse koostatud katsearuannete koostamiseks. 
 3.2.  Kui taotletakse identse velje tüübikinnitust, peab taotleja tõestama tüübikinnitusasutusele, 
et velg on tõepoolest „identne varuvelg“, nagu on määratletud punktis 2.4.2. 
 4.  TÜÜBIKINNITUS  4.1.  Kui velg, millele taotletakse tüübikinnitust punkti 3 kohaselt, vastab nõuetele, antakse 
sellele veljetüübile tüübikinnitus. 
 4.2.  Igale tüübikinnituse saanud veljetüübile antakse tüübikinnituse number. Selle kaks esimest 
numbrit (mis praegu on eeskirja algkuju kohaselt 00) tähistavad tüübikinnituse andmise ajal kõige viimaste käesolevasse eeskirja tehtud peamiste tehniliste m uudatuste seeriaid. Üks ja 
seesama lepinguosaline ei või anda sama tüübikinnituse numbrit teisele veljetüübile. 
 4.3.  Teade veljetüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, sellest keeldumise 
või selle laiendamise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavas vormis. 
 4.4.  Iga käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud velg p eab lisaks punktis 5 kirjeldatud 
märgistusele kandma selgesti loetavat ja kustumatut rahvusvahelist tüübikinnitusmärki, mis koosneb: 
 4.4.1.  tähest E ja seda ümbritsevast ringjoonest, mille kõrval on tüübikinnituse andnud riigi 
eraldusnumber (vt 2. lisa) 9
/; 
 ________________ 9
/   1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Holland, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – 
Hispaania, 10 – Jugoslaavia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksem b u r g ,  1 4  –  Š v e i t s ,  1 5  ( v a b a ) ,  1 6  –  N o r r a ,  
17 –  Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 –  Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 (vaba), 31– Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad liikmesriigid, kasutades oma vastavaid ECE tähiseid), 43 – Jaapan, 44 (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta ja 51 – Korea Vabariik. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele kronoloogilises järjekorras vastavalt sellele, millal nad ratifitseerivad kokkuleppe, mille s  k ä s i t l e t a k s e   27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/579
TRANS/WP.29/2005/46 
page 7 
 
 4.4.2.  käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht R, sidekriips ja punkti 4.2 kohane 
tüübikinnituse number. 
 4.5.  Tüübikinnitusmärk peab olema püsiv, nähtav ja selgesti loetav ka siis, kui veljele on 
paigaldatud rehv. 
 4.6.  Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud tüübikinnitusmärgi paigutuse näidis.  4.7.  Katseid võib läbi viia velje  tootja rajatistes  tingimusel, et katsetuste juures viibib 
tüübikinnitusasutus või selle ametlik esindaja. 
 5.  VELJE MÄRGISTUS  5.1.  Veljel peab olema valmistaja poolt valitud kohas püsiv ja loetav märgistus, millel on 
alljärgnevad andmed ning mis on nähtav, kui veljele on paigaldatud rehv: 
 5.1.1.  valmistaja nimi või kaubamärk;  5.1.2.  velje- või pöiakontuuri tähis;  5.1.2.1. Märgis peab  vastama rahvusvahelistele rehvi- ja veljestandarditele ja sisaldab vähemalt 
järgmist: 
   pöia mõõtmete tähis, mis koosneb:  
pöiakontuuri tähisest, pöia nimiläbimõõdust, 
 
tähisest „x”, kui tegemist on monoliitveljega, 
 
tähisest „-”, kui tegemist on koostatava veljega  
 
tähest „A”, kui veljevagu paikneb asümmeetriliselt (ei ole kohustuslik),  
 
tähest „S”, kui veljevagu paikneb sümmeetriliselt (ei ole kohustuslik).  
 5.1.3.  velje paigaldamissügavus;  5.1.4. valmistamise aeg (vähemalt kuu ja aasta);  5.1.5.  velje/pöia osa number.   _____________ 
ratassõidukile ning sellele paigaldatavale ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja os a d e l e  ü h t s e t e  t e h n o n õ u e t e  k e h t e s t a m i s t  
ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist. Määratud numbrid edastab lepinguosalistele Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär. L 375/580 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 8  
5.2.  Käesoleva eeskirja 3. lisas on näide velje märgiste paigutuse kohta. 
 6.  ÜLDNÕUDED  6.1.  Pöiakontuur peab vastama velje valmistaja viidatud rahvusvahelisele standardile.  6.2.  Pöiakontuur peab tagama rehvide ja ventiilide õige paigalduse.  6.2.1.  Veljed, millele on ette nähtud lohvita rehvid, peavad tagama hermeetilisuse.  6.3.  Velje valmistamisel kasutatud materjale tuleb analüüsida 4. lisa kohaselt.  6.4. Punktis 2.4.2 määratletud identsete varuvelgede kohta ei ole vaja läbi viia punktis 6.5 
nimetatud katseid ega käesoleva eeskirja 10. lisa punktis 2  kirjeldatud sobivuse kontrolli. 
 6.5.  Varuvelgede koopiad ja mudelvaruveljed peavad läbima järgmised katsed:  6.5.1.  Terasveljed  6.5.1.1. Kilpveljed    (a) 6. lisa kohane pöördpaindekatse;  
(b) 7. lisa kohane veerekatse. 
 6.5.2.  Alumiiniumsulamist veljed  6.5.2.1. Monoliitveljed   
(a) 5. lisa kohane korrosioonikatse. Kui tootmisprotseduur on alati sama, tehakse 
ainult üks tüüpkatse. 
 
 (b) 6. lisa kohane pöördpaindekatse; 
 
 (c) 7. lisa kohane veerekatse.     (d) 8. lisa kohane löögikatse. 
 
6.5.2.2. Koostatavad  veljed  
(a) 5. lisa kohane korrosioonikatse;  (b) 6. lisa kohane pöördpaindekatse;  27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/581
TRANS/WP.29/2005/46 
page 9 
 
(c) 7. lisa kohane veerekatse;  (d) 8. lisa kohane löögikatse;  (e) 9. lisa kohane vahelduva väändemomendi katse.  
6.5.3.  Magneesiumisulamist veljed  6.5.3.1. Monoliitveljed  
(a) 5. lisa kohane korrosioonikatse;  
 (b) 6. lisa kohane pöördpaindekatse;   (c) 7. lisa kohane veerekatse;   (d) 8. lisa kohane löögikatse.  6.5.3.2. Koostatavad veljed   
(a) 5. lisa kohane korrosioonikatse;  (b) 6. lisa kohane pöördpaindekatse;  (c) 7. lisa kohane veerekatse;  (d) 8. lisa kohane löögikatse;  (e) 9. lisa kohane vahelduva väändemomendi katse.  
6.6. Kui velje tootja esitab tüübikinnituse taotluse veljeseeria kohta, ei ole vaja katsetada  kõiki 
seeriasse kuuluvaid veljetüüpe. Valiku raskeimatest juhtudest teeb tüübikinnitusasutus või volitatud tehniline teenistus oma äranägemise järgi (vt eeskirja 6. lisa punkti 4). 
 6.7.  Et sõidukile sobida, peavad mudelvaruveljed vastama järgmistele nõuetele:   6.7.1.  ECE tüübikinnitusega velgede pöia nimiläbimõõt, nimilaius ja nimipaigaldussügavus 
peavad olema samad, mis tootja varuvelgedel. 
 6.7.2. Veljed peavad sobima rehvi mõõtmete tähistega rehvidele, mille sõiduki tootja on   algselt 
asjaomasele mudelile määratud.   
 6.7.3.  Kõiki velje/sõiduki sobivuse kontrolle ja vastavaid dokumente on kirjeldatud 10. lisas.  L 375/582 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 10  
7.  VELJETÜÜBI MUUDATUSED JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE  
 7.1.  Kõikidest veljetüübi muudatustest tuleb teavitada tüübikinnituse andnud asutust. Seejärel 
võib asutus: 
 7.1.1.  otsustada, et tehtud muudatused ei avalda tõenäoliselt märgatavalt kahjulikku mõju ja 
veljetüüp vastab igal juhul nõuetele; 
 7.1.2.  või nõuda täiendavate katsetuste tegemist.  7.2.  Muudatusi sisaldava tüübikinnituse kinnitamisest või selle andmisest keeldumisest 
teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele punktis 4.3 kirjeldatud korras. 
 7.3.  Tüübikinnituse laienduse vä lja andnud pädev asutus märgib igale laienduse kohta koostatud 
teatisevormile seerianumbri. 
 8.  TOODANGU VASTAVUS  8.1.  Toodangu vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe (E/ECE/324-
E/ECE/TRANS/505/rev. 2)  2. liitega. 
 8.2.  Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid 
vastavuse kontrollimise meetodeid. Selliseid kontrolle tuleks tavapäraselt teha üks kord kahe aasta jooksul. 
 9.  MEETMED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL  9.1.  Veljetüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui 
ülalnimetatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärgiga velg ei vasta kinnitatud tüübile. 
 9.2.  Kui käesolevat eeskirja kohaldav lepinguosaline tühistab tema poolt varem antud 
tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavas vormis. 
 10.  TOOTMISE LÕPETAMINE 
 Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud rataste tootmise, peab ta sellest teavitama kõnealuse kinnituse andnud asutust. Pärast vastava teate saamist teavitab nimetatud asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid lepinguosalisi eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavas vormis. 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/583
TRANS/WP.29/2005/46 
page 11 
 
 11.  TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE  NING 
AMETIASUTUSTE NIMED JA AADRESSID 
 
Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikatsetuste eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende ametiasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teated teistes riikides antud tüübikinnituse või selle laiendamise, sellest keeldumise või selle tühistamise kohta või veljetüübi tootmise lõpetamise kohta. 
 
 
 L 375/584 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 12  
1. lisa  
 TEATIS (suurim formaat: A4 (210 x 297 mm))  
     Väljastanud asutuse nimetus: 
......... ......................... .........   
 veljetüübile     TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE     TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMISE     TÜÜBIKINNITUSEST KEELDUMISE     TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMISE     TOOTMISE LÕPETAMISE 2
/  
 kohta vastavalt eeskirjale nr XY.  Tüübikinnituse number: .................    Laienduse number: .................  1. Velje valmistaja: .......................................................................................................... ..... 
2. Veljetüübi tähis:.................. ......................................................................................... ..... 
2.1. Varuvelgede kategooria:................................................................................................... . 
2.2. Materjal: ................................................................................................................. ........... 
2.3. Valmistamismeetod:........................................................................................................ .. 
2.4. Pöiakontuuri tähis:....... ............................................................................................... ..... 
2.5. Velje paigaldussügavus: .................................................................................................. . 
2.6. Velje kinnitus:.............. ............................................................................................. ........ 
2.7. Suurim kandevõime....... ................................................................................................. . 
3. Valmistaja aadress: ........................................................................................................ ... 
4. Vajadusel valmistaja esindaja nimi ja aadress: ................................................................. 5. Velje tüübikatsetusteks esitamise kuupäev: ..................................................................... 6. Tüübikatsetuste eest vastutav tehniline teenistus: ............................................................ 7. Tehnilise teenistuse katsetulemuste aruande esitamise kuupäev: .................................... 8. Tehnilise teenistuse katsetulemuste aruande järjenumber: .............................................. 9. Märkused: .................................................................................................................. ....... 
10. Tüübikinnitus antud / tüübikinnitusest keeldutud / tüübikinnitust laiendatud / tüübikinnitus tühistatud 2
/: ....................................................................................................... 
11. Laienduse põhjus(ed) (vajadusel): .................................................................................... 12. Koht: ..................................................................................................................... ............ 
13. Kuupäev: .................................................................................................................. ........ 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/585
TRANS/WP.29/2005/46 
page 13 
 
14. Allkiri/nimi: ............................................................................................................. ......... 
15. Lisatud on nimekiri dokumentidest, mis on tüübikinnituse andnud pädevas asutuses hoiul ja 
kättesaadavad nõudmisel. 
___________________ 
1 / Tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber. 
2 / Üleliigne maha tõmmata. L 375/586 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 14  
 
 
2. lisa  
 
TÜÜBIKINNITUSMÄRGI PAIGUTUS   
 
.   Seda tüübikinnitusmärki kandev velg on saanud tüübikinnituse Itaalias (E3) tüübikinnituse numbriga 001148.  Tüübikinnituse numbri kaks esimest numbrit näitavad, et tüübikinnitus anti eeskirja nr XY algkuju nõuete kohaselt. 
 
Tüübikinnitusmärgi, eeskirja numbri ja tüübikinnituse numbri vahele võib jätta tühikuid järjekorda 
muutmata.     27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/587
TRANS/WP.29/2005/46 
page 15 
 
3. lisa  VELJEMÄRGISE PAIGUTUS   Näide käesoleva eeskirja kohase veljele kantavate märgiste kohta:   ABCDE     5 ½ J x 14 FH     36     01 99     ab123    Märgistusnäide tähendab, et:   velje tootja on ABCDE,   veljel on pöiakontuuri tähis (5½ J),   velg on monoliitne (x),   veljel on pöia nimiläbimõõdu kood (14),   veljevagu paikneb asümmeetriliselt (tähis puudub),  
pöia äär on ainult ühel küljel lamekumera konfiguratsiooniga (FH) – märgistus ei ole kohustuslik,  
 velje paigaldussügavus on 36 mm,   velg on toodetud 1999. aasta jaanuaris (0199),   veljel on tootja osa number (ab123)   Pöia tähis peab koosnema andmetest järgmises järjekorras: pöiakontuuri tähis, konstruktsioon,  pöia nimiläbimõõdu kood, teave velje vao asetuse kohta ja serva konfiguratsiooniandmed, näiteks 5½ J x 14 FH. Kolm esimest üksust võivad olla ka vastupidises järjekorras, näiteks 14 x 5½ J FH.  Velje paigaldussügavuse märgis, tootmiskuupäev ja valmistaja nimi võivad asetseda pöia tähisest eemal.     L 375/588 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 16  
4. lisa
 
 
MATERJALI KATSETAMINE  Tuleb teha järgmised metallianalüüsid ja esitada vastav aruanne
:  
 
 Materjal   Katse 
Alumiiniumisulam  a, c, e 
Magneesiumisulam  a, c, e 
Teras  a, b, d 
 (a) Teha toorme keemiline analüüs.  (b) Kontrollida järgmisi materjalide mehhaanilisi omadusi ( R
p0,2, Rm, ja A): 
 
 - katkevenivus  (A) on pärast katkemist mõõdetud pikkuse juurdekasvu (L u – L o) ja algpikkuse 
suhe protsentides (L o).  
 
     Kus       algne mõõtepikkus ( L
o) on mõõtepikkus enne surve avaldamist, 
      lõplik mõõtepikkus  (L
u) on mõõtepikkus pärast katsekeha katkemist. 
 
 -  voolavuspiir, mitteproportsionaalne pikenemine ( Rp) on pinge, mille puhul 
mitteproportsionaalne pikenemine võrdub tensomeetri mõõtepikkuse ( L e) täpsustatud 
osakaaluga protsentides. Kasutatavale tähisele järgneb tensomeetri mõõtepikkuse osakaalu 
tähistav liide, näiteks R p0,2; 
  -  tõmbetugevus ( R
m) on suurimale jõule ( F m) vastav pinge.  
 (c) Kontrollida rummu paigalduskohast ja kilbilt veljele ülemineku kohast või purunemiskohast  (kui 
on) võetud katsekehade mehhaanilisi omadusi ( R
p0,2, Rm ja A). 
 (d) Analüüsida metalli defekte ja toorme struktuuri.  (e) Rummu paigalduskohas ja kilbilt pöiale ülemineku kohas või purunemiskohas (kui on) esinenud 
metalli defektide ja sealt võetud katsekehade struktuuri analüüs. 
 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/589
TRANS/WP.29/2005/46 
page 17 
 
5. lisa 
 
KORROSIOONIKATSE 
 1.  Teha ISO 9227 standardi kohane 384-tunnine soolveekatse.  1.1.  Proovitüki ettevalmistamine  
Tootelt võetud töödeldud pinnaga proovitükki kriimustatakse ja lüüakse kiviga (ISO 565), et jäljendada sõiduki tavalisel kasutamisel ettetulevaid kahjustusi (kahjustus peab olema pöia serval ja velje siseküljel). 
 1.2.  Katse käik  
Töödeldud pinnaga proovitükiga tehakse soolveekatse, mille käigus proovitükk ja kõik osad, millega see tavaliselt kokku puutub, asetatakse püstasendis katsekambrisse. Velge pööratakse 90° iga 48 tunni järel. 
 1.3.  Hindamine  
Hinnatakse üksikuid tegureid, mis võivad mõjutada korrosiooni (pinnakatted, kruvid, tsink- ja kaadmiumplaadid, sulamist isoleerkatted jne).  
 
Katsedokumendid peavad sisaldama fotosid, millel on näidatud peamised korrosioonikohad, mida on mehhaaniliselt pestud, et välja tuua materjali defektid. 
 
Pärast 192 tundi kestnud katset ei tohi esineda märkimisväärset korrosiooni. Pärast 384 tundi ei tohi korrosioon mõjuda kahjulikult velje tööle, kinnitusdetailidele ja pöia astmele. Seda kontrollitakse olenevalt korrodeerunud kohast kas 6. lisa kohase pöördpaindekatsega või 7. lisa kohase veerekatsega.  
  
 L 375/590 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 18  
6. lisa
 
 
PÖÖRDPAINDEKATSE 
 1. Katse kirjeldus  
  Pöördpaindekatse käigus jäljendatakse külgjõudu, mis veljele kurve läbides avaldub. 
Katsetatakse nelja näidisvelge, kahte 50% ja kahte 75% suurima külgjõuga. Rattavelg kinnitatakse jäigalt katsestendile ning velje paigalduskohale avaldatakse paindemoment M
b 
(st kangiga, mille ääriku jaotusringi läbimõõt on sama, mis sõidukil, millele velg on ette nähtud).  Kergsulamist veljed kinnitatakse pöia siseservade abil kahe poolringikujulise äärikuga. 
 
Kui kasutatakse muid kinnitusvahendeid, tuleb kontrollida nende võrdväärsust.  Kruvid või kinnitusmutrid pingutatakse sõiduki tootja määratud pingutusmomendini ja need pingutatakse pärast umbes 10 000 tsüklit uuesti üle. 
 2.  Paindemomendi arvutamise valem  
Sõidu- ja maastikuautod:  M
bmaX = S * FV ( µ* rdyn + d)  
 
MbmaX      = suurim võrdluspaindemoment [Nm] 
 F
V        = velje suurim kandejõud [N] 
 r
dyn       = suurima veljele soovitatud rehvi dünaamiline veereraadius [m] 
 d         = paigaldussügavus [m] 
 
  µ         = hõõrdetegur  
 
S         = turvalisuskoefitsient  
 
3.  Katse tehakse suurima paindemomendi kahe protsentväärtuse juures (50% ja 70%) ja 
järgmiste normide alusel 
 
Hõõrdetegur 0.9 
Turvalisuskoefitsient 2.0 
Nominaaltsüklit minutis Tsüklite arv minutis võib olla suurim võimalik, kuid 
väljaspool katsestendi resonantssagedust. 
 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/591
TRANS/WP.29/2005/46 
page 19 
 
 
 Alumiinium/Magneesium  Teras  
Sõidukikategooria M 1 ja M 1G O 1 ja O 2 M 1 ja M 1G O 1 ja O 2 
Minimaalne tsüklite 
arv, kui  MbmaX on 
75% 2.0*105 0.66*105 6.0 * 104 2.0*104 
Minimaalne tsüklite arv, kui  M
bmaX on 
50% 1.8*106 0.69*106 6.0*105 2.3*105 
Võlli nihe alla 10% suurem kui pärast umbes 10 000 tsüklit mõõdetud nihe.  Sobivuskriteeriumid 
Tehnilised mõrad on lubamatud - 
Velje kinnituspoltidele ja -mutritele avaldatud esialgse pingutusmomendi lubatav kadu 1
/ Maksimaalselt 30% 
 4.  Veljeseeria katseplaan  
Sama tüüpi (punkt 2.2), kuid erineva paigaldussügavusega veljed võib rühmitada katsepaindemomendi suurima väärtuse järgi järgmise katseplaani kohaselt.  Katsetatakse suurema keskavaga velgi. Vigade korral tuleb katsetada uusi näidiseid.  
 
Vajalikud katsed: 
 
Katsetatavate velgede arv Pöördpaindekatse 
 Lühike katse Pikk katse 
Väikseim jaotusringi läbimõõt  Suurim jaotusringi läbimõõt  Ainult ühe jaotusringi läbimõõdu korral 1 1 2 1 1 2 
Paigaldussügavuste erinevus on kuni: 2 mm   2–5 mm  
> 5 mm  
 
-- 
 
1 
 
1 
   
-- 
 
-- 
 
1 
 
 
Katsed, mis   tuleb teha kui velje suurimat lubatud kandevõimet hiljem suurendatakse.  ____________  L 375/592 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 20  
1
/ Kontrollida velje kinnituste pingutusmomendi kadu kinnitusi uuesti üle pingutades, mitte mõõtes 
lõtvunud kinnituste pingutusmomenti.  
  
Kui katse tulemusel paindemoment suureneb maksimaalselt 10%. 1 1 
 Lühike katse  = pöördpaindekatse, kus  l M
bmax  on 75% 
  (arvestatud velje suurima kandevõime kohta) 
Pikk katse  = pöördpaindekatse, kus Mbmax on 50% 
 Kui võrreldes esimese tüübikinnitusega katsemoment suureneb üle 10%, tuleb kogu protseduuri korrata.                                 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/593
TRANS/WP.29/2005/46 
page 21 
 
   
Pöördpaindekatsestendi näide 
 
Static wheel – staatiline velg Non revolving table – laud, mida ei saa keerata Out of balance - tasakaalustamatus  
 
 
 
 L 375/594 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 22  
7. lisa
 
 
VEEREKATSE 
 1. Katse kirjeldus  
Otse liikuvale veljele mõjuvat koormust jäljendata kse veerekatsega , mille käigus veeretatakse 
ratas vastu trumlit, mille väikseim välisläbimõõt on 1,7 m (välisveerekatse korral) või mille väikseim siseläbimõõt võrdub rehvi dünaamilise veereraadiusega, mis on jagatud 0,4-ga (siseveerekatse korral). Katsetatakse kahte velge. 
 2. Katsekoormuse arvutamise valem  
Kõik sõidukitüübid  F
P  =  S * FV 
 
FP = katsekoormus [N] 
FV = velje suurim kandevõime [N] 
S = turvalisuskoefitsient 
 
3. Katse käik ja tingimused 
Katsed tehakse järgmiste spetsifikatsioonide alusel: 
 
 M 1  ja M 1 G O 1  ja O 2  
Veeresuund  Otse 
Turvalisuskoefitsient – S 2.5 
2.25 1 / 2.0 
Rehvid  Seeriatoodangu rehvid ja võimaluse korral veljele soovitatud suurima 
ristlõike nimilaiusega rehvid 
Kiirus katse ajal km/h Suurim kiirusindeksi alusel rehvile lubatud kiirus, tavaliselt 60–100 
km/h  
Ekvivalentne veerekaugus 2,000 km 
1,000 km 1 / 2,000 km 
1,000 km 1 / 
Rehvirõhk katse alguses (ei 
mõõdeta ega kontrollita katse ajal)  Tavakasutus:                 rõhk veerekatse ajal kuni  160 kPa                 280 kPa  üle     160 kPa                min. 400 kPa 
Lubatud hälve  Tehnilised mõrad ja/või õhuleke on lubamatud   
Velje kinnituspoltidele ja -mutritele avaldatud esialgse pingutusmomendi lubatav kadu 2
/  ≤  30% 
______________ 
1/  Sõiduautode teraskilpvelgede puhul. 
2/  Kontrollida velje kinnituste pingutusmomendi kadu kinnitusi uuesti üle pingutades, mitte mõõtes 
lõtvunud kinnituste pingutusmomenti.  27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/595
TRANS/WP.29/2005/46 
page 23 
 
 
Veerekatsestendi näited 
  
L 375/596 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 24  
Driven drum – pöörlev trummel 
Tyre – rehv Wheel – velg Radial load - radiaalkoormus   27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/597
TRANS/WP.29/2005/46 
page 25 
 
8. lisa  
 
LÖÖGIKATSE 
 
1. Katse kirjeldus   
Kontrollitakse velje äärte ja teiste kriitiliste kohtade purunemiskindlust, kui  velg põrkub takistusega. Piisava purunemiskindluse tõestamiseks tehakse 8. lisa ja selle 1. liite kohane löögikatse.  
2. Katsekoormuse arvutamise valem   
D = 0.6 * F
V / g + 180 [kg] 
D = langeva massi väärtus [kg] F
V = velje suurim kandevõime [N] 
g = raskuskiirendus 9.81 m/s2 
 
3. Katse käik ja tingimused  
 M1 ja M1G 
Käik ja tingimused 8. lisa ja selle 1. liite järgi  
Rehvirõhk Rehvi tootja soovitatud rehvirõhk, mis põhineb koormusindeksil ja sõiduki 
suurimal kiirusel, kuid on vähemalt 200 kPa. 
Rehvid Seeriatoodangu rehvid vä ikseima ristlõike nimilaiusega ja ühe pöörde veeretee 
miinimumpikkusega rehvid, mis on välja valitud ühele veljele soovitatud 
rehviseeria hulgast. 
Tunnustuskriteeriumid  Katse loetakse rahuldavaks, kui velje pinnal ei ole nähtavaid mõrasid ja ühe 
minuti jooksul pärast katsetamist rehvirõhk ei lange. Lubatud on langeva raskusega otsesel kokkupuutel tekkinud mõrad ja mõlgid. Kui äravõetava pöia või muude lah timonteeritavate de tailidega velgede puhul 
purunevad kodarate või õhustusavade lähedal asuvad keermestatud kinnitusdetailid, peetakse velg katset mitteläbinuks.  
Katsetatavate näidiste arv Üks iga löögikoha kohta. 
Löögikohad Üks kodarate ja pöia ühenduskohas ning veel üks kahe kodara vahel 
ventiiliavale võimalikult lähedal. Võimaluse korral ei tohi löögisuund kattuda kinnitusava ja velje keskme vahelise radiaaljoonega. 
 L 375/598 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 26  
4. Veljeseeriate katseplaan  
  Vajalikud katsed:  
Katsetatavad veljed 
Löögikatse 
Kinnitusavade väikseim jaotusringi 
läbimõõt Kinnitusavade suurim jaotusringi läbimõõt Üks iga löögikoha kohta  Üks iga löögikoha kohta 
 
 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/599
TRANS/WP.29/2005/46 
page 27 
 
8. lisa 1. liide  
 
SÕIDUAUTOD – KERGSULAMIST VELJED – LÖÖGIKATSE 
 
1. REGULEERIMISALA 
  Käesolevas lisas kirjeldatakse laborikatset, millega hinnatakse täielikult või osaliselt 
kergsulamist velgede põrkumisomadusi (külg)kokkupõrkel äärekiviga. Katse on ette nähtud kontrollimaks sõiduautode velgede kvaliteeti. 
 2.  KATSEVARUSTUS  2.1.  Uued, täielikult töödeldud, sõiduautodele ettenähtud velgede tüüpveljed koos rehvidega.  2.2.  Löögikoormuskatseseade, millel on vertikaalselt liikuv vähemalt 125 mm laiuse ja 
vähemalt 375 mm pikkuse löögipinnaga ümardatud või faasitud servadega löökraud, nagu 
näha jooniselt 1. Langev mass D, hälbega ± 2% väljendatuna kilogrammides, on järgmine: 
 
 D = 0.6 * F
V / g + 180 [kg], 
 
 kus FV / g on velje ja/või sõiduki tootja määratud velje suurim staatiline koormus 
väljendatuna kilogrammides. 
 2.3.  Mass 1000 kg.  3.  KALIBREERIMINE   Kontrollige kalibreerimisseadme abil kas velje kinnituskoha keskmele vertikaalselt mõjuv 
1000 kg mass (punkt 2.3), nagu on näha jooniselt 2, põhjustab 7,5 mm ± 0,75 mm läbipainde mõõdetuna kiire keskelt. 
 4.  KATSE KÄIK  4.1. Paigaldage katsetatav velg (punkt 2.1) ja rehv katseseadmele (punkt 2.2) nii, et 
löögikoormus mõjuks pöia servale. Velg paigal datakse nii, et selle telgjoon on vertikaalselt 
13° ± 1° nurga all ja selle kõrgeim koht jääb löökraua ette.  
 
Katseveljele paigaldatud rehv peab olema väikseima sellele veljele ettenähtud ristlõike nimilaiusega lohvita radiaalrehv. Rehvirõhk peab olema nii suur, nagu on sõiduki tootja poolt määratud või tootjapoolse ettekirjutuse puudumisel 200 kPa. 
  Katsekeskkonna õhutemperatuur peab katse ajal olema 10 °C kuni 30 °C.  L 375/600 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 28  
4.2.  Kontrollige, et velg oleks kinnitatud rummu külge vastavate mõõtmetega 
kinnitusdetailidega, sellistega, mida kasutatakse sõidukil. Pingutage kinnitusdetaile käsitsi 
ettenähtud väärtuseni või sõiduki või velje tootja soovitatud viisil. 
  Kuna velje keskme osade konstruktsioon võib olla erinev, tuleb  löögikatseid teha piisaval 
arvul kohtades velje pöial, et olla kindel,et kõi ki velje keskme osasid on hinnatud. Iga katse 
korral tuleb kasutada uut velge. 
  Kodara katsetamisel valida poldiavale kõige lähemal asuv kodar.  
4.3.  Tuleb tagada, et löökraud oleks rehvi kohal ja ulatuks 25 mm ± 1 mm üle pöia serva.  
Löökraud tõstetakse 230 mm ± 2 mm kõrgemale pöia serva kõige kõrgemast kohast ja 
lastakse sel kukkuda. 
 
5.  KATSE MITTELÄBIMISE KRITEERIUMID   Velge ei läbinud katset järgmistel juhtudel:  
 a) veljekomplekti keskmistele osadele tekib/tekivad nähtav(ad) mõra(d); 
  b) velje keskmine osa tuleb pöia küljest lahti;   c) täielik rõhukaotus rehvis ühe minuti jooksul.   Kui veljekomplekt deformeerub või pöia ossa, mida tabab löökraua otspind, tekivad mõrad, 
ei tähenda see, et velg poleks katset läbinud. 
 _______ Märkus
: Katses kasutatud rehve ja velgi ei tohi hiljem sõidukil kasutada. 
  27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/601
TRANS/WP.29/2005/46 
page 29 
 
 
 
Joonis 1 . Löökkoormuskatseseade 
 
   
 
Joonis 1
. Detail A 
 
L 375/602 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 30  
Mõõtmed millimeetrites 
 Striker – löökraud  Sharp edge broken by radius or chamfer – teravad servad on ümardatud või faasitud     
 
 
Joonis 2.
 Koormuse avaldamine velje kinnitusele/südamikule 
 Mõõtmed millimeetrites  Calibration load – kalibreerimiskoormus Calibration adapter – kalibreerimisadapter Wheel hub adapter – rummuadapter Steel beam – teraskandur Adjust for – seadistada Vertical deflection measured from base – vertikaalkalle alumiselt küljelt mõõdetuna Befor calibration – enne kalibreerimist Natural rubber mounts (or equivalent) – looduslikust kautšukist (või samaväärsest materjalist) toed Hardness –kõvadus Diameter – läbimõõt Uncompressed hight – kõrgus koormamata olekus 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/603
TRANS/WP.29/2005/46 
page 31 
 
9. lisa  
 
VAHELDUVA VÄÄNDEMOMENDI KATSE 
 2. Katse kirjeldus   
Vahelduva väändemomendi katse käigus jäljendatakse veljele pidurdamise ja kiirenduse ajal mõjuvat väändemomenti. Näidisvelgi katsetatakse suurima arvestusliku väändemomendi mõlema protsendimääraga (50% ja 75%). Velg kinnitatakse pöia  servasid pidi jäigalt katsestendile ja sellele avaldatakse vahelduvat väändemomenti ± M
T rummu kinnituskülje 
kaudu, st piduriketta ja muude osade kaudu.  
 2. Katse väändemomendi arvutamise valem  
M
T = S * FV * rdyn 
Kus:  M
T = katse väändemoment [Nm] 
S  = turvalisuskoefitsient  F
V  = velje suurim kandevõime [N] 
rdyn = dünaamiline veereraadius [m] 
 
 
Katsed tehakse järgmiste parameetrite alusel:  
Turvalisuskoefitsient S 1,0 
Väikseim tsüklite arv, kui MT on ± 90% 2* 105 
Väikseim tsüklite arv, kui MT on ± 45% 2* 106 
Tunnustuskriteeriumid  Tehnilised mõrad on lubamatud 
Ratta kinnituspoltidele ja mutritele algselt avaldatud pingutusmomendi lubatav kadu  1
/ 30% 
 
__________ 1
/ Kontrollida velje kinnituste pingutusmomendi kadu kinnitusi uuesti üle pingutades, mitte mõõtes 
lõtvunud kinnituste pingutusmomenti.       
 L 375/604 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 32  
10. lisa
 
 
SÕIDUKI SOBIVUSKATSE JA DOKUMENTATSIOON 
  
1. Teave kasutamise ja sobivuse kohta   
Tüübikinnitusasutusele tuleb edastada järgmine teave, mis antakse ka tarbijale veljega kaasa. 
 
1.1.  Veljeandmed: 
 ECE tüübikinnituse number, velje tüüp ja variant, rahvusvaheline pöia tähis (näiteks 15 H2 x 5 ½ J) ja paigaldussügavus. 
 1.2. Sõidukiandmed:  
Sõiduki tootja, sõiduki mudeli nimetus ja kirjeldus, sõiduki võimsus ja tehasetähis (VIN-kood), mis koosneb vähemalt WMIist (valmistaja rahvusvahelise valmistajate nimistu järgi), VDSist (sõidukikood) ja VISi (sõiduki valmiminumber) esimesest numbrist, mis on mudeli väljalaskeaasta (vt ISO 3779-1983).  
 1.3. Lisaandmed: kõik erinõuded, spetsiaalsed kinnitusvahendid ja muu, mida nõutakse tootja 
varuvelgede kasutamisel või ECE tüübikinnitusega velgede kasutamise erinõuded.  
 1.4.  Paigaldusjuhised: soovitused ja ohutusabinõud velje paigaldamiseks; 
 lisa- või asendusdetailide, näiteks pikemate kinnituspoltide kasutamine sulamist velgede puhul; 
 
velje kinnituse pingutusmoment; tähelepanu juhtimine selle tähtsusele ja vajadusele kasutada eelistatavalt kalibreeritud momendimõõtevõtit; juhised selle kohta, et velje kinnitusi tuleb pärast 50 km pikkust sõitu uuesti üle pingutada; vajaduse korral rummukatte kasutamise ja paigaldamise juhised;  
 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/605
TRANS/WP.29/2005/46 
page 33 
 
1.5. Näide kasutus- ja paigaldusandmeid käsitleva tabeli võimaliku ülesehituse kohta  
 
Veljeandmed (kohustuslikud väljad on poolpaksus kirjas) 
ECE 
tüübikinnituse number Velje tüüp Suurus Paigaldus-
sügavus Jaotusringi läbimõõt Kinnitusavad 1
/ 
XY R-I 0001148 6014 6Jx14H2 38 mm 98 mm 4 
Velje variant Kontroll-
muhvi asukoht  Velje märgis Keskrõnga 
märgis Keskava läbimõõt Velje suurim kandejõud N 
A Jah  98-38 120-98 58.1 mm 5500 
 
Sõidukiandmed 
Sõiduki tootjad Sõiduki 
mudeli nimetus Sõiduki tüüpVõimsus kW Tehasetähis (VIN) 
WMI VDS Aasta(d) 
FIAT    ALFA ROMEO 145/146 ALFA  ROMEO 930 66–95 
1C9 Y817H3 4 
 
Lisaandmed  
 
Viide No. Andmed
1/ Sfäärilised kinnituskruvid
 2. Lisanõuded    
 Velje profiili kontroll  Velje sisekontuur (vt joonist 1 velje profiili  kohta) peab jätma piduri- ja vedrustusosadele ning juhtimisseadmetele piisavalt ruumi.  Kui velje profiil ulatub väljaspoole sõiduki tootja varuvelje profiili, ei ole kontroll vajalik.  Kui velje profiil jääb sissepoole sõiduki tootja varuvelje profiili, tuleb kontrollida  piduri-, vedrustus-, rooliseadme ja sõiduki põhja all olevate detailide lõtku velje suhtes, võttes arvesse velje tasakaalustusvihtide mõju.   Tavaliselt peavad olema täidetud järgmised tingimused:    Piduridetailide väikseim lõtk (ebasoodsatel tingimustel, näiteks uue hõõrdkatte puhul) on  3 
mm 1
/). 
Vedrustusdetailide (näiteks ülemiste ja alumiste õõtshoovade) väikseim lõtk on 4 mm,  L 375/606 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006
TRANS/WP.29/2005/46 
page 34  
Rooliseadme detailide (näiteks rööpvarda ja rooliliigendi) väikseim lõtk on 4 mm ja tasakaalustusvihtide ning sõiduki osade vaheline väikseim lõtk on 2 mm.   Katse võib olla staatiline või dünaamiline. Kui sõiduki tootja varuvelje eri lõtkud on ülalnimetatutest väiksemad, tuleb neid õigeks pidada.  
 2.2. Õhustusavade kontroll    Tüübikinnituse saanud velg ei tohi halvendada piduri tööd võrreldes tootja varuveljega. 
Piduritelt kandub terasvelgedele üle rohkem soojust kui kergsulamist velgedele. Kui sõiduki tootja varuvelje puhul on ette nähtud, et õhk liigub pidurist välja velje õhuavade kaudu (nt „tuuleveskiefekt“) ja kui mudelvaruvelje õhustusavade piirkond on väiksem kui vastaval tootja varuveljel, tuleb teha võrdluskatse, et hinnata pidurite tõhusust.  
  Katse peab vastama määruse nr 13 4. lisa punkti 4.5 I tüübi – pidurdustõhususe 
vähenemiskatse nõuetele. Kriteeriumiks on piduri temperatuur. Tüübikinnituseks esitatud velje puhul ei tohi temperatuur (kettad, trummel) ületada sõiduki tootja varuvelgede puhul mõõdetud suurimat temperatuuri.  
  Arvesse tuleb võtta tavaliselt kasutatavaid rummukatteid.  2.3. Velje kinnitamine 
 Soovitav on kasutada sõiduki tootja varuvelgede kinnitusdetaile. Kõik spetsiaalsed  velje kinnitusdetailid võimaldavad mudelvaruvelgede kinnitamist lisamuudatusteta. Kinnitusdetailide põhiarvu, näiteks 4 ava, 5 ava jne ei tohi muuta. Velje kinnitusdetailid ei tohi rikkuda muid detaile, näiteks piduridetaile. Vastavad rattapoldid, -mutrid ja tikkpoldid ning keerme pikkus peavad olema samad, mis sõiduki tootja varuvelgedel ja kinnitusdetailidel. Poldid/mutrid peavad sobima tüübikinnituse saanud velje kinnitusavadele. Velje kinnitusdetailide materjal peab olema vähemalt samaväärne sõiduki tootja varuvelgede kinnitusdetailide materjaliga.   Kui veljel on kaasas lisatarvikud, peavad sellega kaasas olemas ka spetsiaalsed tööriistad nende paigaldamiseks ja lahtimonteerimiseks. 
 
Kui velg on varustatud teistsuguste veljekinnitusdetailidega, peab neid kirjeldama punktis 1.2 nõutud andmete hulgas ja nendega peavad kaasas olema ka kinnitamiseks vajalikud tööriistad. 
    ________________ 1
/ Soovitav on kasutada sõiduki tootja piduridetailide ja velje profiili. Siiski on vaja kontrollida ka 
juba  kasutuses olevaid sõidukeid, sest piduri osi ja/või originaalvelgede profiili võidakse sõiduki tootmise ajal muuta. 27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 375/607
TRANS/WP.29/2005/46 
page 35 
 
2.4.  Väljaulatuvad osad 
 
Sõidukile paigaldatud tüübikinnituse saanud velg koos vajalike lisatarvikutega ei tohi tekitada ohtlikke olukordi. Tuleb järgida ECE eeskirja R26 nõudeid. 
 2.5.  Mitmesugust  
Katsearuanne peab sisaldama tehtud katsete üksikasju ja tulemusi. Aruanne peab kinnitama, et katsetatud velg vastab nõuetele. 
                       
    
Joonis 1.
 Velje sisekontuur koos sise- ja välisasendite näidetega 
 
- - - - - 
Velje profiiljoon  
Joon seespool velje profiiljoont 
  Joon väljaspool velje profiiljoont 
 L 375/608 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006