Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate

sisekokkulepe

ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Beninis) allkirjastatud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu finantsprotokollile ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamislepingu neljandat osa

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD EUROOPA ÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut

ning arvestades järgmist:

(1) Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (edaspidi AKV riigid) ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide 23. juunil 2000 Cotonous (Beninis) sõlmitud partnerluslepingus (edaspidi "AKV-EÜ leping") määratakse kindlaks ühenduse abi AKV riikidele aastateks 2000–2005 kogusummas 15200 miljonit eurot. See summa saadakse 13500 miljoni euro ulatuses 9. Euroopa Arengufondist (9. EAF), mida rahastavad liikmesriigid, ning 1700 miljoni euro ulatuses Euroopa Investeerimispangast (edaspidi "pank").

(2) Lisaks kantakse 9. EAFi üle eelmiste Euroopa Arengufondide jääk AKV-EÜ lepingu finantsprotokolli jõustumispäeva seisuga ja seda kasutatakse vastavalt AKV-EÜ lepingus sätestatud tingimustele. Kogu eeldatav summa katab ajavahemiku 2000–2007. See ajavahemik sisaldab umbes kaht aastat 9. EAFi ratifitseerimiseks ning kaht aastat, mis järgnevad 9. EAFi kehtivusaja lõpule.

(3) Nõukogu 25. juuli 1991. aasta otsust 91/482/EMÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Majandusühendusega on otsusega 2000/169/EÜ [1] pikendatud 28. veebruarini 2001. Enne nimetatud kuupäeva võetakse asutamislepingu artikli 187 kohaselt vastu uus otsus. Selle otsusega määratakse 9. EAFi 175 miljoni euro suurune finantsabi ülemeremaadele ja -territooriumidele (edaspidi "ÜMTd"), mille suhtes kohaldatakse asutamislepingu neljandat osa. Samas sätestatakse kuni 20 miljoni euro suurune eraldis ÜMTdele ka panga omavahenditest. Lisaks kantakse 9. EAFi üle ÜMTdele eraldatud eelmiste EAFide jääk käesoleva kokkuleppe jõustumispäeva seisuga ja seda kasutatakse vastavalt nimetatud otsuses sätestatud tingimustele.

(4) Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad on kokku leppinud, et 125 miljonit eurot eraldatakse komisjoni kulude katteks 9. EAFi rakendamisel.

(5) AKV-EÜ lepingu ja tulevikus vastuvõetava ÜMTde assotsieerimist käsitleva otsuse (edaspidi "otsus") rakendamiseks tuleks moodustada 9. EAF ning ette näha rahastamise kord ja liikmesriikide osamaksud selles.

(6) Tuleks kehtestada finantskoostöö haldamise eeskirjad, kindlaks määrata abi kavandamise, läbivaatamise ja heakskiitmise kord ning sätestada abi kasutamise järelevalve üksikasjalikud eeskirjad.

(7) 9. EAFi rahaeraldisi käsitlevates otsustes, mis on koostatud 6. ja 7. detsembri 1999. aasta 3. AKV-EÜ ministrite läbirääkimiskonverentsi raames peetud ministrite kooskõlastusistungil Euroopa Ühenduse nimel, märgitakse komisjoni kavatsust detsentraliseerida oma haldusotsuste tegemine ning rõhutatakse vajadust reformide järele, mille eesmärgiks on komisjoni ja nõukogu rolli uuesti määratlemine Euroopa Arengufondi otsuste tegemise protsessis.

(8) Kavandamist käsitlevas nõukogu ja komisjoni deklaratsioonis, mida nimetatakse 2. ja 3. veebruari 2000. aasta AKV-EÜ ministrite läbirääkimiskonverentsi protokollis, märgitakse, et kavandamisega seotud menetlusi ja aruandekohustusi tuleb rangelt järgida ning et liikmesriikide ja komisjoni roll otsuste tegemisel tuleb läbi vaadata ja seda tuleb kohandada.

(9) Nõukogu 21. mai 1999. aasta otsustes, milles antakse hinnang Euroopa Ühenduse arendusmeetmetele ja -programmidele, nimetatakse mitut viisi, kuidas komisjon ja liikmesriigid saavad nõukogu arvates muuta Euroopa Ühenduse arenguabi tõhusamaks, sealhulgas hajutamine esinduste tasemele, abiandjate tegevuse suurem kooskõlastatus ja vastastikune täiendavus, meetmete arvu vähendamine, ulatuslikum tulemuslikkuskriteeriumide kasutamine ning arendustegevuse korralduskomiteede töö ümberkorraldamine.

(10) 21. mai 1999. aasta nõukogu võttis vastu resolutsiooni ühenduse ja liikmesriikide arengukoostöö vastastikuse täiendavuse kohta. 18. mai 2000. aasta nõukogu võttis vastu otsused tegevuse kooskõlastamise kohta. Need dokumendid rõhutasid veelgi vajadust suurema kooskõlastatuse ja vastastikuse täiendavuse järele ning vajadust partnerriigi juhtiva rolli järele selles protsessis.

(11) Komisjonis tuleks luua liikmesriikide valitsuste esindajate komitee ning samalaadne komitee tuleks luua ka pangas. Komisjoni ja panga töö AKV-EÜ lepingu kohaldamisel ning otsuse vastavad sätted tuleks pärast komisjoni ja pangaga konsulteerimist ühtlustada,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I PEATÜKK

RAHALISED VAHENDID

Artikkel 1

9. EAFi vahendid

1. Käesolevaga asutavad liikmesriigid üheksanda Euroopa Arengufondi (2000), (edaspidi "9. EAF").

2. 9. EAF moodustatakse järgmistest osadest:

a) kuni 13800 miljonit eurot liikmesriikide osamakse, mis jaotuvad järgmiselt:

Liikmesriik | (osamaks miljonites eurodes) |

Belgia | 540,96 |

Taani | 295,32 |

Saksamaa | 3223,68 |

Kreeka | 172,50 |

Hispaania | 805,92 |

Prantsusmaa | 3353,40 |

Iirimaa | 85,56 |

Itaalia | 1730,52 |

Luksemburg | 40,02 |

Madalmaad | 720,36 |

Austria | 365,70 |

Portugal | 133,86 |

Soome | 204,24 |

Rootsi | 376,74 |

Ühendkuningriik | 1751,22 |

| 13800,00 |

Sellest kogusummast:

i) eraldatakse 13500 miljonit eurot AKV riikidele;

ii) eraldatakse 175 miljonit eurot ÜMTdele;

iii) eraldatakse 125 miljonit komisjonile 9. EAFi rakendamisega seotud kulude katteks;

b) eelmiste EAFide jääk AKV-EÜ lepingu finantsprotokolli jõustumiskuupäeva seisuga ning summad, mis vabanevad nimetatud EAFide käimasolevatest projektidest hiljem, kantakse üle 9. EAFi. Kõik 9. EAFi ülekantud vahendid, mis olid varem eraldatud mõne AKV riigi, AKV piirkonna või ÜMT näidisprogrammi jaoks, jäävad sellele riigile, piirkonnale või ÜMT-le;

c) eeldatavale AKV abistamise kogusummale lisatakse eelmiste EAFide jääk. Vahendite kogusumma katab ajavahemiku 2000–2007.

3. AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 37 lõikes 1 nimetatud Euroopa makseasutustes hoiustatud käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud assigneeringutest saadav intressitulu kantakse ühele või mitmele komisjoni nimel avatud pangakontole ning seda kasutatakse artikli 10 tingimuste kohaselt.

4. Lõike 2 punktis a loetletud osamaksude jaotust võib muuta komisjoni ettepanekul nõukogu ühehäälse otsusega, kui ühendusega ühineb uus riik.

5. Ka rahalisi vahendeid võib kohandada nõukogu ühehäälse otsusega AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 62 punkti 2 kohaselt.

Artikkel 2

AKV riikidele ettenähtud vahendid

1. Artikli 1 lõike 2 punktis a nimetatud kogusummast on kuni 13500 miljonit eurot ette nähtud AKV riikidele ning see jaotatakse järgmiselt:

a) kuni 10000 miljonit eurot toetustena, mille moodustavad:

i) 9836 miljonit eurot pikaajalise arengu toetuseks, mis kavandatakse vastavalt AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklitele 1–5. Neid vahendeid võib kasutada lühiajaliste kiireloomuliste meetmete rahastamiseks AKV-EÜ lepingu artikli 72 punkti 3 kohaselt;

ii) 90 miljonit eurot ettevõtluse arenduskeskuse eelarve rahastamiseks AKV-EÜ lepingu III lisa kohaselt;

iii) 70 miljonit eurot põllumajandus- ja maaelukoostöö tehnilise keskuse eelarve rahastamiseks AKV-EÜ lepingu III lisa kohaselt;

iv) 4 miljonit eurot AKV-EÜ lepingu artikli 17 kohaselt loodud AKV-EÜ ühisassamblee kulude katteks;

b) kuni 1300 miljonit eurot AKV riikide piirkondliku koostöö ja integratsiooni toetuse rahastamiseks AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklite 6–14 kohaselt;

c) kuni 2200 miljonit eurot investeerimisrahastu rahastamiseks AKV-EÜ lepingu II lisa ("Rahastamistingimused") tingimuste kohaselt, ilma et see piiraks nimetatud lepingu II lisa artiklites 2 ja 4 sätestatud intressitoetuse rahastamist nimetatud lepingu I lisa punkti 3 alapunktis a nimetatud vahenditest.

2. Lõikes 1 nimetatud 13500 miljonist eurost võib 1000 miljonit eurot kasutusele võtta alles pärast nõukogu 2004. aasta tulemuslikkuskontrolli ning komisjoni ettepaneku alusel. Kui need vahendid võetakse kasutusele, jaotatakse need nõuetekohaselt lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud raamistike vahel.

3. Enne 9. EAFi kehtivusaja möödumist hindavad liikmesriigid koos AKV riikidega AKV-EÜ lepingu finantsprotokolli punkti 7 kohaselt maksekohustuste ja väljamaksete seisu. Selle hinnangu alusel määratakse kindlaks uute vahendite vajadus finantskoostöö toetamiseks ning võetakse täielikult arvesse 9. EAFi kulukohustustega sidumata ja väljamaksmata vahendid.

4. Enne 9. EAFi kehtivusaja möödumist määravad liikmesriigid kuupäeva, mille järel 9. EAFi vahendeid enam kohustustega ei seota.

Artikkel 3

ÜMTdele ettenähtud vahendid

1. Ühenduselt ÜMTdele toetustena eraldatava finantsabi kogusumma moodustab artikli 1 lõike 2 punktis a nimetatud kogusummast 175 miljonit eurot, millest 155 miljonit eurot antakse toetustena ja 20 miljonit eurot investeerimisrahastust. Nimetatud abi rakendamise eeskirjad sätestatakse nõukogu otsuses ÜMTde assotsieerimise kohta ühendusega, mis võetakse vastu asutamislepingu artikli 187 kohaselt.

2. Kui mõni ÜMT iseseisvub ja ühineb AKV-EÜ lepinguga, vähendatakse käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summasid ja suurendatakse vastavalt artikli 2 punkti a alapunktis i osutatud summasid nõukogu ühehäälse otsusega komisjoni ettepaneku alusel.

Artikkel 4

Rakendamiskuludeks ettenähtud vahendid

125 miljonit eurot on ette nähtud komisjoni kulude katteks AKV-EÜ lepingu rakendamisel. Seda summat kasutatakse vastavalt käesoleva kokkuleppe artiklis 10 sätestatud põhimõtetele koos käesoleva kokkuleppe artikli 1 lõikes 3 nimetatud vahenditega.

Artikkel 5

Laenud panga omavahenditest

1. Artikli 1 lõikes 2 sätestatud summale lisatakse kuni 1720 miljonit eurot laenudena, mille pank annab omavahenditest. Neid vahendeid võib kasutada eesmärkidel, mis on sätestatud AKV-EÜ lepingu II lisas ning asutamiselepingu artikli 187 kohaselt ÜMTde kohta vastuvõetud kehtivas nõukogu otsuses (edaspidi "otsus") vastavalt panga põhikirjas sätestatud tingimustele ning investeeringute rahastamise tingimuste asjakohastele sätetele eelnimetatud lisas ja otsuses.

2. Nimetatud laenud jaotatakse järgmiselt:

a) 1700 miljonit eurot AKV riikides elluviidavate finantsmeetmete jaoks;

b) 20 miljonit eurot ÜMTdel elluviidavate finantsmeetmete jaoks.

Artikkel 6

Pangale antav tagatis

1. Liikmesriigid kohustuvad keeldumisõiguseta tegutsema panga garandina võrdeliselt oma osamaksuga selle kapitalis kõikide finantskohustuste puhul, mis nende riikide laenusaajate jaoks tulenevad AKV-EÜ lepingu II lisa artikli 1 ja otsuse vastavate sätete kohastest panga poolt omavahendite arvel sõlmitud laenulepingutest.

2. Lõikes 1 osutatud garantiid piiratakse 75 %ga panga poolt kõikide laenulepingute alusel avatavatest krediitidest; seda kohaldatakse kõikide riskide katmisel.

3. Lõikest 1 tulenevad kohustused määratakse kindlaks iga liikmesriigi ja panga vahelises garantiilepingus.

Artikkel 7

Eelmiste EAFide raames panga hallatud meetmed

1. Eelmiste EAFide raames AKV riikidele, ÜMTdele ning Prantsuse ülemeredepartemangudele antud erilaenudega seotud maksed pangale ning võetud riskikapitalimeetmetest saadavad tulud ja sissetulekud tagastatakse liikmesriikidele võrdeliselt nende osamaksudega 9. EAFi, millest summad saadakse, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepanekul ühehäälselt paigutada need reservi või eraldada muuks otstarbeks.

2. Eelnevalt lahutatakse nimetatud summadest pangale ettenähtud vahendustasu lõikes 1 osutatud laenude ja meetmete haldamise eest.

Artikkel 8

9. EAFi raames panga hallatavad meetmed

1. Investeerimisrahastu raames võetavatest meetmetest saadavaid panga tulusid ja sissetulekuid kasutatakse rahastu raames edaspidi võetavateks meetmeteks vastavalt lepingu II lisa artiklile 3 pärast rahastuga seotud erikulude ja -kohustuste mahaarvamist.

2. Pangale makstakse täielikku hüvitist investeerimisrahastu meetmete haldamise eest. Komisjoni pangaga kooskõlastatud ettepanekul teeb nõukogu käesoleva kokkuleppe artiklis 21 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse panga tasustamise vahendite ja mehhanismide kohta. Selle otsuse tingimused lülitatakse lepingusse, mille alusel pank kohustub haldama nimetatud meetmeid.

Artikkel 9

9. EAFi vahendite rakendamisega seotud kulud

1. Käesoleva kokkuleppe artiklis 4 nimetatud vahendeid kasutatakse koos artikli 1 lõikes 3 nimetatud vahenditega 9. EAFi vahendite rakendamisest tulenevate haldus- ja finantskulude katteks. Komisjon kasutab nimetatud vahendeid järgmiseks otstarbeks:

a) 9. EAFi kassahaldusest tulenevad haldus- ja finantskulud;

b) komisjoni ja selle esinduste haldussuutlikkuse parandamine, et tagada 9. EAFi rahastatavate meetmete sujuv ettevalmistus ja rakendamine;

c) uurimise, hindamise, auditeerimise ja nõuandeteenuste rahastamine, kaasa arvatud struktuurilise kohandamise ja muu poliitika analüüs, määramine ja koostamine;

d) järelevalve ja hindamine.

Seda abi ei anta Euroopa avaliku teenistuse põhikohustuste täitmiseks, näiteks komisjoni alalisele töötajaskonnale.

2. Komisjon teeb igal aastal rahastamise koondettepanekud artiklis 21 nimetatud Euroopa Arengufondi komiteele (edaspidi "EAFi komitee") nende vahendite kasutamiseks, lülitades ettepanekusse ka aruande möödunud aasta meetmete kohta. EAFi komitee esitab oma arvamuse nimetatud rahastamisettepanekute kohta artiklis 27 sätestatud korras.

3. Komisjoni ettepanekul võib nõukogu siiski artiklis 21 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada käesolevas artiklis osutatud vahendeid kasutada muuks kui lõikes 1 loetletud otstarbeks.

Artikkel 10

9. EAFi osamaksud

1. Komisjon, võttes arvesse panga prognoosinõudeid investeerimisrahastu meetmete haldamise kohta, kinnitab igal aastal ja edastab hiljemalt 15. oktoobriks nõukogule kalkulatsiooni järgmisel eelarveaastal tehtavate maksete ja osamaksunõuete ajakava kohta. Komisjon põhjendab nõutavaid osamakse, võttes aluseks oma suutlikkuse tagada tõhusalt ettepanekule vastav vahendite tase. Nõukogu teeb otsuse selle ning iga ajakavas märgitud osamaksunõude kohta artiklis 21 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega.

2. Iga liikmesriigi osamaks eelmistest EAFidest artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt 9. EAFi kantud vahendites arvutatakse võrdeliselt selle liikmesriigi osamaksuga vastavasse EAFi.

3. Koos iga-aastaste osamaksude kalkulatsiooniga saadab komisjon nõukogule oma maksekohustuste ja väljamaksete kalkulatsioonid osamaksunõudega seotud aastale järgneva iga nelja aasta kohta. Nõukogu kiidab ajakava heaks ja vaatab selle läbi igal aastal.

4. Kui osamaksud on 9. EAFi asjakohase eelarveaasta tegelike vajaduste katmiseks ebapiisavad, esitab komisjon ettepanekud lisamaksete kohta nõukogule, kes teeb otsuse nii kiiresti kui võimalik artiklis 21 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega.

5. Liikmesriikide osamaksude tasumise üksikasjalikud eeskirjad nähakse ette artiklis 31 nimetatud finantsmääruses.

II PEATÜKK

KOMISJONI JA EUROOPA INVESTEERIMISPANGA VASTUTUSALAD

Artikkel 11

Projektide ja programmide rahastamine

1. Komisjon kohustub rahastama meetmeid, mida teostatakse toetustena antavate vahendite abil, välja arvatud intressitoetus. Komisjon sooritab makseid artiklis 31 nimetatud finantsmääruse kohaselt.

2. Pank haldab ühenduse nimel investeerimisrahastut ning võtab selle raames meetmeid artiklis 31 nimetatud finantsmääruses sätestatud eeskirjade kohaselt. Sellega seoses tegutseb pank ühenduse nimel ning vastutusel. Kõik nendest meetmetest tulenevad õigused, eelkõige laenuandja ja omaniku õigused, kuuluvad liikmesriikidele.

3. Pank kohustub rahastama selliseid meetmeid, mis teostatakse laenudena panga omavahenditest, millele võib olla liidetud intressitoetus fondi vahenditest.

4. Nii komisjon kui ka pank võivad liikmesriikide või nende rakendusasutuste kaasrahastatud programmide või projektide puhul, mis vastavad III peatükis käsitletud riikide koostööstrateegiate prioriteetidele, usaldada Euroopa Liidu rahaliste vahendite haldamise vastutuse liikmesriikidele või nende rakendusasutustele. Euroopa Liidu panus peab aga seejuures olema selgelt nähtav. Tekkivate halduskulude rahalise hüvitamise tagab komisjon.

Artikkel 12

9. EAFist antava abi rakendamisega seotud järelevalve- ja aruandekohustused

1. Komisjon ja pank valvavad kumbki oma tegevuspiirkonnas 9. EAFi abi kasutamise järele AKV riikides, ÜMTdel ja muudes abi saavates piirkondades ning 9. EAFi abist rahastatavate projektide rakendamise järele, pöörates erilist tähelepanu AKV-EÜ lepingu artiklites 55 ja 56 ning otsuse vastavates sätetes nimetatud asjakohaste eesmärkide täitmisele.

2. Pank teavitab komisjoni regulaarselt enda hallatavate 9. EAFi vahenditest rahastatavate projektide rakendamisest, järgides investeerimisrahastu tegevussuunistes sätestatud korda. Komisjon ja pank tagavad tiheda kooskõlastatuse ja koostöö AKV riikide erasektori arengu toetamisel.

3. Komisjon ja pank annavad EAFi komitees kokku tulnud liikmesriikidele artiklite 17, 18 ja 19 kohaselt teavet 9. EAFi vahendite riikliku ja piirkondliku rakendustegevuse kohta. See teave peab hõlmama ka investeerimisrahastu rahastatavaid meetmeid.

4. Käesoleva kokkuleppe artikli 2 lõigete 2 ja 3 kohaselt teeb komisjon nõukogule ettepaneku nõukogu antava üldhinnangu kohta 2004. aastal. Selles hinnatakse eelkõike maksekohustuste ja väljamaksete seisu.

Artikkel 13

Hindamine

1. Komisjon ja pank tagavad kumbki oma tegevuspiirkonnas, et sõltumatud hindajad hindaksid 9. EAFist rahastatava finantsabi kvaliteeti ja mõju seoses põhiliste valdkondade, teemade ja vahenditega.

2. Ilma et see kahjustaks lõikes 1 nimetatud põhiliste valdkondade, teemade ja vahendite hindamist, võivad sõltumatud hindajad hinnata projekte ka igal üksikjuhul eraldi. Projektide hindamise võib algatada komisjon, esitades selle rahastamisettepanekus. Liikmesriigid võivad samuti taotleda projektide hindamist, kui EAFi komitee arutab rahastamisettepanekut.

3. Hinnata tuleb parimatele hindamistavade kohaselt, mille hulka kuuluvad ka OSCD arenguabikomitee kehtestatud hindamiskriteeriumid ja "Arenguabi hindamise põhimõtted".

4. Hindamise lõpetamisest tuleb teatada EAFi komiteele, mida võidakse EAFi komitees seejärel artikli 28 punkti c kohaselt arutada. Hindamise tulemusi võetakse arvesse artiklis 18 sätestatud koostööstrateegiate vahe- ja lõppläbivaatuste tegemisel.

III PEATÜKK

KAVANDAMINE

Artikkel 14

Abi kavandamine

1. Abi kavandamine üksikutele AKV riikidele toimub vastavalt AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklitele 1–5.

2. AKV riikide piirkondliku koostöö ja integratsiooni toetamise kavandamine toimub vastavalt AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklitele 6–14.

3. Kõnealune kavandamine tähendab järgmist:

a) riigi või piirkonna koostööstrateegia koostamine ja täiustamine riigi või piirkonna enda keskmise tähtajaga arengueesmärkide ja -strateegiate põhjal;

b) selge teave ühenduselt IV lisa artiklis 3 nimetatud soovituskavadeks eraldatavate vahendite kohta, mida riik või piirkond võib viie aasta jooksul saada;

c) soovituskava koostamine ja vastuvõtmine riigi või piirkonna koostööstrateegia rakendamiseks;

d) riigi või piirkonna koostööstrateegia, soovituskava ja selleks eraldatud vahendite hulga läbivaatamine.

Artikkel 15

Riigi koostööstrateegiad ja soovituskavad

1. Kavandamisprotsessi algul valmistab komisjon koos asjaomase AKV riigiga ning pärast pangaga konsulteerimist ette riigi koostööstrateegia ning selle juurde kuuluva kohapealse tasandi soovituskava.

2. Riigi koostööstrateegia ettevalmistamine toimub koostöös liikmesriikide esindustega asjaomases AKV riigis. Nimetatud koostöö:

a) toimub võimaluse korral mehhanismide kaudu, mis on asjaomases AKV riigis abiandjate koostööks olemas;

b) on avatud nendele liikmesriikidele, kes on alaliselt esindatud asjaomases AKV riigis, ning teistele abiandjatele, kes on tegevad selles AKV riigis. Liikmesriikidel, kellel ei ole võimalik koostöös osaleda, peab olema juurdepääs selle tulemusi käsitlevale teabele;

c) kaasab panga küsimustes, mis on seotud panga ja investeerimisrahastu meetmetega.

3. Kohapealse tasandi koostöös peab silmas pidama vajaduste ja tulemuste ühist hindamist, valdkonnaanalüüsi ning prioriteete. Koostöö peab tagama, et riigi koostööstrateegia ja soovituskava on kooskõlas riigi algatustega, näiteks vaesuse vähendamise strateegia dokumentide ja üldise arengukavaga, kui selline dialoog on olemas.

4. Toetustena antav ühenduse abi koondatakse vähestesse sihtvaldkondadesse ning see peab tagama vastastikuse täiendavuse AKV riigi enda, liikmesriikide ja teiste abiandjate rahastatavate meetmetega.

5. Iga riigi koostööstrateegia, sealhulgas selle soovituskava projekt, sätestatakse eraldi dokumendis. Liikmesriigid ja komisjon arutavad seda dokumenti EAFi komitees. Vastavalt AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 4 lõikele 3 ja artikli 5 lõikele 4 peab soovituskava sisaldama konkreetseid, selgesti sõnastatud meetmeid eesmärkide ja sihtide saavutamiseks, eelkõige selliseid, mille saab teoks teha enne järgmist läbivaatust. Soovituskava peab samuti sisaldama mõjunäitajaid ja valdkonnapoliitikaga seotud kohustusi ning soovituskava rakendamise ja läbivaatamise ajakava, mis sisaldab ka maksekohustusi ja väljamakseid.

Nimetatud arutelust võtab osa pank. EAFi komitee esitab oma arvamuse dokumendi sisu kohta artiklis 27 sätestatud korra kohaselt.

6. Soovituskava võetakse seejärel vastu komisjoni ja asjaomase AKV riigi ühisel kokkuleppel ning muutub vastuvõetuna siduvaks nii ühendusele kui ka nimetatud riigile. Riigi kinnitatud koostööstrateegia ja selle soovituskava edastatakse seejärel teadmiseks EAFi komiteele.

Kui riigi koostööstrateegiat ja soovituskava, mille kohta EAFi komitee on oma arvamuse esitanud, muudetakse oluliselt enne, kui sellele koos asjaomase AKV riigiga alla kirjutatakse, saadetakse parandatud koostööstrateegia ja tegevuskava EAFi komiteele uue arvamuse saamiseks.

7. Komisjon, pank ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, eriti seoses käesoleva artikli lõikes 5 nimetatud aruteluga, et tagada riigi koostööstrateegia ja vastava soovituskava kehtestamine võimalikult lühikese aja jooksul. Välja arvatud erandlikel asjaoludel, tuleks protsess lõpule viia kaheteistkümne kuu jooksul pärast partnerluslepingule allakirjutamist.

Artikkel 16

Vahendite eraldamine

AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklites 1 ja 8 nimetatud kavandamisprotsessi algul kehtestab komisjon AKV-EÜ lepingu IV lisa artiklites 3 ja 9 loetletud kriteeriumide alusel soovitusliku, kavandamisprotsessi aluseks võetava toetuste jaotuse igale AKV riigile ja piirkonnale artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i ja punktis b nimetatud vahendite ulatuses. Sellega seoses tuleb määrata AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa artikli 3 lõikes 2 nimetatud kaks vahendite eraldamise põhimõtet iga riigi kohta. Komisjon teavitab EAFi komiteed nendest eraldistest ja samuti kõigist IV lisa artikli 3 lõike 4 kohaselt kehtestatud sätetest.

EAFi komitee esitab artiklis 27 määratletud korra kohaselt oma arvamuse komisoni esitatud vahendite eraldamise üldkriteeriumide rakendamisviisi kohta.

Artikkel 17

Soovituskavade iga-aastane läbivaatus

1. Vastavalt AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 5 punktile 4 vaatab komisjon iga soovituskava toimimise igal aastal läbi koos asjaomase AKV riigiga ning tihedas koostöös liikmesriikidega. Pangaga konsulteeritakse küsimustes, mis on seotud panga ja investeerimisrahastu meetmetega.

2. Kõigi kavade iga-aastane läbivaatus toimub 60 päeva jooksul. Komisjon, pank ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed sellest tähtajast kinnipidamiseks, eriti seoses käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud aruteluga.

3. Nimetatud 60 päeva jooksul arutab EAFi komitee iga-aastast läbivaatust komisjoni esitatava dokumendi alusel.

4. Iga-aastase läbivaatuse kinnitavad komisjon ja asjaomane AKV riik. Iga-aastase läbivaatuse lõpptulemused esitatakse teadmiseks EAFi komiteele.

Artikkel 18

Riigi koostööstrateegia vahe- ja lõppläbivaatused

1. Finantsprotokolli kohaldamisaja keskel ja lõpus laiendatakse läbivaatusprotsessi AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 5 punktis 6 ja artiklis 11 osutatud korra kohaselt nii, et see hõlmaks riigi koostööstrateegia ja soovituskava läbivaatust ja kohandamist järgneva viie aasta jooksul. Nimetatud läbivaatused moodustavad kavandamisprotsessi lahutamatu osa ja sisaldavad olulise osana ühenduse arengukoostöö mõju hindamist riigi koostööstrateegias sätestatud eesmärkidele ja näitajatele.

Vahe- ja lõppläbivaatuse iga AKV riigi kohta teevad komisjon ja asjaomane AKV riik tihedas koostöös asjaomases AKV riigis esindatud liikmesriikidega. Pangaga konsulteeritakse küsimustes, mis on seotud panga ja investeerimisrahastu meetmetega.

2. Vahe- ja lõppläbivaatuse tulemusel võib komisjon teha ettepaneku vaadata läbi vahendite eraldamine viie aasta jooksul, võttes arvesse asjaomase AKV riigi jooksvaid vajadusi ja tulemusi.

3. Finantsprotokolli kohaldamisaja keskel ja lõpus tehtavad läbivaatused, kaasa arvatud võimalik eraldatud vahendite läbivaatus, tuleb lõpule viia 90 päeva jooksul. Komisjon, pank ja liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed nende läbivaatuste tähtaegadest kinnipidamiseks, eriti seoses lõikes 4 nimetatud EAFi komitee arvamuse esitamise korraga.

4. Vahe- ja lõppläbivaatuse tähtaja jooksul esitab EAFi komitee komisjoni esitatava dokumendi alusel artikli 27 kohaselt arvamuse järgmiste punktide kohta:

a) vahe- ja lõppläbivaatuse järeldused;

b) riigi koostööstrateegia ja soovituskava;

c) komisjoni ettepank vahendite eraldamise kohta.

Artikkel 19

Piirkondlikud programmid

1. Piirkonna koostööstrateegia ning selle juurde kuuluva soovituskava koostavad komisjon ja nõuetekohaselt volitatud piirkondlik organisatsioon või organisatsioonid või sellise volituse puudumise korral komisjon ja asjaomases piirkonnas AKV riikide eelarvevahendite käsutajad. Kui piirkonna eelarvevahendite käsutaja on määratud, koostatakse piirkonna koostööstrateegia ja selle soovituskava välja koostöös liikmesriikidega.

2. Selle koostöö käigus konsulteeritakse pangaga küsimustes, mis on seotud panga ja investeerimisrahastu meetmetega.

3. Iga piirkonna koostööstrateegia ja selle soovituskava projekt sätestatakse eraldi dokumendis. Liikmesriigid ja komisjon arutavad seda dokumenti EAFi komitees. EAFi komitee esitab oma arvamuse piirkonna koostööstrateegia ja selle soovituskava kohta artiklis 27 sätestatud korra kohaselt, võttes arvese käesoleva kokkuleppe artikli 23 lõiget 1.

4. Soovituskava võetakse seejärel vastu komisjoni ja AKV riikide nõuetekohaselt volitatud piirkondliku organisatsiooni või organisatsioonide ühisel kokkuleppel või nõuetekohaselt volitatud piirkondliku organisatsiooni puudumise korral komisjoni ja asjaomases piirkonnas riigi eelarvevahendite käsutajate ühisel kokkuleppel. Soovituskava on vastuvõetuna siduv nii ühendusele kui ka kõnealustele riikidele.

5. Piirkonna koostööstrateegia ja soovituskava vahe- ja lõppläbivaatus toimub AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 11 kohaselt. Läbivaatuse käigus esitab EAFi komitee komisjoni esitatava kokkuvõtliku dokumendi alusel artikli 27 kohaselt oma arvamuse. Pärast nimetatud komitees toimunud arutelu kinnitavad läbivaatuse komisjon ja nõuetekohaselt volitatud piirkondlik organisatsioon või organisatsioonid või sellise volituse puudumise korral komisjon ja asjaomases piirkonnas AKV riikide eelarvevahendite käsutajad. Läbivaatuse lõpptulemused vormistatakse kokkuvõtlikult ja edastatakse teadmiseks EAFi komiteele.

6. Vahe- ja lõppläbivaatuse käigus võib ühendus vahendite eraldamise läbi vaadata, võttes arvesse asjaomase AKV piirkonna jooksvaid vajadusi ja tulemusi.

Artikkel 20

Erandlikel asjaoludel tehtavad läbivaatused

AKV-EÜ lepingu artiklites 72 ja 73 nimetatud erandlikel asjaoludel võib riigi koostööstrateegia läbivaatuse teha kas asjaomase AKV riigi või komisjoni taotlusel. Sellistel juhtudel kohaldatakse käesoleva kokkuleppe artiklis 18 sätestatud läbivaatuskorda, võttes vajaduse korral arvesse AKV-EÜ lepingu IV lisa artikli 3 lõiget 4.

IV PEATÜKK

OTSUSTE TEGEMISE KORD

Artikkel 21

Euroopa Arengufondi komitee

1. Komisjoni juurde moodustatakse liikmesriikide valitsuste esindajatest koosnev komitee (edaspidi "EAFi komitee") komisjoni hallatavate Euroopa Arengufondi vahendite jaoks. EAFi komitee eesistuja on komisjoni esindaja ja selle sekretariaaditeenused tagab komisjon. Selle tööst võtab osa panga esindaja.

2. Nõukogu võtab ühehäälselt vastu EAFi komitee töökorra.

3. EAFi komitees arvestatakse liikmesriikide hääli järgmiselt:

Liikmesriik | Hääli |

Belgia | 9 |

Taani | 5 |

Saksamaa | 50 |

Kreeka | 4 |

Hispaania | 13 |

Prantsusmaa | 52 |

Iirimaa | 2 |

Itaalia | 27 |

Luksemburg | 1 |

Madalmaad | 12 |

Austria | 6 |

Portugal | 3 |

Soome | 4 |

Rootsi | 6 |

Ühendkuningriik | 27 |

4. EAFi komitee teeb otsuseid sellise 145-häälelise kvalifitseeritud häälteenamusega, mis esindab vähemalt kaheksa liikmesriigi poolthääli.

5. Lõikes 3 ettenähtud arvestust ja lõikes 4 nimetatud kvalifitseeritud häälteenamust võib nõukogu ühehäälse otsusega muuta artikli 1 lõikes 4 osutatud juhul.

Artikkel 22

EAFi komitee vastutusala

1. EAFi komitee keskendub oma töös arengu ja koostöö sisulistele küsimustele riikide ja piirkondade tasandil. Töö sidususe, kooskõlastatuse ja vastastikuse täiendavuse huvides valvab ta ühenduse ja selle liikmesriikide arengustrateegiate rakendamise järele.

2. Komitee ülesanded hõlmavad kolme tasandit:

a) ühenduse abi kavandamine ja kavandamise läbivaatamine, keskendudes eelkõige riikide ja piirkondade strateegiatele, kaasa arvatud projektide ja programmide kindlaksmääramine;

b) osalemine selliste otsuste tegemises, mis on seotud rahastamisega Euroopa Arengufondist;

c) järelevalve ühenduse abi rakendamise üle, kaasa arvatud valdkondlikud aspektid, valdkondadevahelised küsimused ja kohapealse tasandi koostöö toimivus.

Artikkel 23

Kavandamine, kindlaksmääramine, vastastikune täiendavus ja järjepidevus

1. Kavandamisega seoses teeb komitee järgmist:

a) esitab artiklis 27 sätestatud korra kohaselt oma arvamuse artikli 15 lõikes 5, artikli 15 lõike 6 teises lõigus, artikli 16 teises lõigus, artikli 18 lõikes 4 ning artikli 19 lõigetes 3 ja 5 nimetatud arutelude kohta;

b) tutvub põhjalikult artikli 17 lõikes 3 nimetatud iga-aastaste läbivaatuste järeldustega.

2. Komitee uurib põhjalikult ka ühenduse abi ja liikmesriikide abi järjepidevust ja vastastikust täiendavust. Koostöömeetmete läbipaistvuse ja järjepidevuse tagamiseks ning ühenduse meetmete ja kahepoolse abi vastastikuse täiendavuse parandamiseks saadab komisjon liikmesriikidele ja nende kohapealsetele esindajatele projektide kohta selgitused ühe kuu jooksul pärast nende hindamise otsuse tegemist. Neid selgitusi tuleb regulaarselt ajakohastada ja need tuleb saata EAFi komiteele, liikmesriikidele ja nende kohapealsetele esindajatele.

3. Vastastikuse täiendavuse huvides teavitab iga liikmesriik komisjoni süstemaatiliselt oma praegustest või kavandatavatest koostöömeetmetest mingis riigis. Kahepoolset abi käsitlev teave tuleb edastada riigi esimese koostööstrateegia koostamisel ning ajakohastada vähemalt iga-aastasel läbivaatusel.

Artikkel 24

Rahastamistaotlused, mille kohta EAFi komitee esitab oma arvamuse

1. EAFi komitee esitab oma arvamuse artiklis 27 sätestatud korra kohaselt järgmistel juhtudel:

a) selliste projektide ja programmide rahastamistaotlused, mille väärtus ületab 8 miljonit eurot või moodustab üle 25 % soovituskavast;

b) artikli 9 alusel koostatud rahastamistaotlused.

2. Rahastamistaotlused, mille väärtus:

a) ületab 15 miljonit eurot või moodustab üle 25 % soovituskavast, kiidetakse heaks suulise menetlusega;

b) on 8 miljonit eurot kuni 15 miljonit eurot, kiidetakse heaks kirjaliku menetlusega.

3. Ilma EAFi komitee arvamust taotlemata võib komisjon heaks kiita meetme, mille väärtus on kuni 8 miljonit eurot ja mis moodustab alla 25 % soovituskavast. Kõik liikmesriigid võivad taotleda, et otse komisjoni heakskiidetud meetmeid arutataks mõnel tulevasedel EAFi komitee istungil. Meetmete kohta, mille väärtus:

a) on 2 miljonit eurot kuni 8 miljonit eurot, annab komisjon EAFi komiteele eelteavet vastavalt lõikes 5 loetletud kriteeriumidele vähemalt kaks nädalat enne otsuse tegemist;

b) on 500000 eurot kuni 2 miljonit eurot, annab komisjon EAFi komiteele lühikest eelteavet vähemalt kaks nädalat enne otsuse tegemist;

c) on alla 500000 euro, annab komisjon EAFi komiteele teavet pärast otsuse tegemist.

4. Komisjon võib ilma EAFi komitee arvamust taotlemata heaks kiita ka lõike 1 punktides a ja b nimetatud projekti või programmi kavandatavate või tegelike ülekulude katteks vajalikke lisakohustusi, kui vajalik ülekulu või lisasumma ei ületa 20 % rahastamisotsusega kindlaksmääratud esialgsest kohustusest ja/või 5 miljonit eurot ega too kaasa projekti olulist muutmist.

5. Lõike 1 ja lõike 3 punktis a nimetatud rahastamisettepanekud peavad sisaldama eelkõige järgmist:

a) projektide või programmide asjakohasus asjaomase riigi või riikide arengu ning riigi või piirkonna koostööstrateegias seatud eesmärkide saavutamise seisukohalt;

b) projektide või programmide oodatav mõju ja teostatavus ning meetmed nende järjepidevuse tagamiseks pärast ühenduse rahastamise lõppemist.

Rahastamisettepanekud peavad sisaldama ka rakendamise korda ja ajakava ning põhinäitajaid kavandatud eesmärkide ja tulemuste hindamiseks. Märgitud peab olema ka see, kuidas varasematest kogemustest ja programmidest saadud teadmised on kaasa aidanud programmi väljatöötamisele ja kuidas neid on seal arvesse võetud ning kuidas abiandjad on asjaomases riigis või riikides koostööd teinud.

Artikkel 25

Erakorralise abi rahastamine Euroopa Arengufondist

1. Erakorralist ja humanitaarabi antakse AKV-EÜ lepingu artiklite 72 ja 73 ning otsuse vastava artikli kohaselt. Eelarvevahendite puudumise korral võib niisugust abi rahastada artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i nimetatud 9. EAFi toetuste arvelt.

2. Eriti kiireloomulisteks juhtumiteks võib pidada niisuguseid erandlikke ootamatuid, ettenägematuid ja tõsiseid humanitaarseid, majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi, mille on põhjustanud loodusõnnetused, sellised inimeste tekitatud kriisid nagu näiteks sõjad ja muud konfliktid või nendega võrreldavate tagajärgedega eriolukorrad. Nendel juhtudel võib komisjon teha otsuseid otse kuni 10 miljoni euro ulatuses. Sellise abi rakendamise maksimumaeg on kuus kuud.

3. Eriti kiireloomulistel juhtudel võetavate meetmete puhul komisjon:

- teeb otsuse,

- teavitab liikmesriike kirjalikult neljakümne kaheksa tunni jooksul,

- teeb oma otsuse teatavaks komitee järgmisel istungil. Sellisel juhul peab komisjon eriti kiireloomulise juhtumi menetluse kasutamist eraldi põhjendama.

Artikkel 26

Koondload

1. Et järgida artikli 24 lõigetes 1 ja 3 sätestatud rahastamisettepanekuid käsitlevat korda ning seda kiirendada, võib komisjon pärast kvalitatiivset ja kvantitatiivset analüüsi kiita heaks koondloa, mis hõlmab IV lisa artikli 16 lõikes 7 nimetatud meetmete jaoks ettenähtud kogusummasid.

2. Koondluba võib samuti kasutada intressitoetuseks artikli 30 sätete kohaselt.

3. Sellistes rahastamisettepanekutes peavad olema märgitud eesmärgid ning vajaduse korral ühenduse panuse kavandatav mõju, meetmete järjepidevus, varasemad kogemused ja hinnangud ning koostöö teiste abiandjatega.

Artikkel 27

Otsuste tegemise kord

1. Kui EAFi komiteelt taotletakse arvamust, esitab komisjon komiteele võetavate meetmete eelnõu.

2. EAFi komitee esitab oma arvamuse artikli 21 sätete ning artikli 21 lõikes 2 nimetatud töökorra kohaselt.

3. Kui EAFi komitee on oma arvamuse esitanud, võtab komisjon meetmed, mida kohaldatakse viivitamata. Kui komisjon otsustab EAFi komitee arvamust mitte arvestada või kui komitee arvamus ei ole positiivne, võtab komisjon ettepaneku tagasi või saadab selle võimalikult kiiresti nõukogule. Nõukogu teeb selle kohta otsuse tähtaja jooksul, mis üldjuhul ei ületa kahte kuud, sama hääletusmenetlusega nagu EAFi komitee.

4. Kui komisjonilt nõukogule saadetud meede on artikli 24 lõikes 1 nimetatud rahastamisettepanek või artiklis 26 nimetatud koondluba, teavitatakse sellest asjaomast AKV riiki või riike vastavalt AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa artiklile 16. Ühendus ei tee sel juhul lõppotsust enne AKV-EÜ partnerluslepingu IV lisa artikli 16 lõikes 5 nimetatud 60-päevase tähtaja möödumist.

Artikkel 28

Rakendamise järelevalve

Koostöö rakendamise järelevalvega seoses arutab EAFi komitee järgmist:

a) üldised arenguküsimused, kui need on seotud Euroopa Arengufondi rakendamisega;

b) koostöös liikmesriikide ekspertidega komisjoni väljatöötatud valdkondlikud strateegiad, kui seda peetakse vajalikuks ühenduse arengupoliitika sidususe seisukohalt;

c) hinnangud riiklikele ja valdkondlikele strateegiatele, programmidele ja projektidele ning kõik muud komiteele huvipakkuvad hinnangud;

d) EAFi komitee taotluse korral projektide ja programmide vahehinnangud, kui kiidetakse heaks rahastamisettepanekud või kui hinnang toob kaasa asjaomase projekti või programmi olulise muutmise.

V PEATÜKK

INVESTEERIMISRAHASTU KOMITEE

Artikkel 29

Investeerimisrahastu komitee

1. Panga egiidi all moodustatakse liikmesriikide valitsuste esindajatest ja ühest komisjoni esindajast koosnev komitee (edaspidi "investeerimisrahastu komitee"). Iga valitsus nimetab ühe esindaja ja ühe asendaja. Komisjon nimetab oma esindaja samamoodi. Järjepidevuse tagamiseks valivad investeerimisrahastu komitee eesistuja investeerimisrahastu komitee liikmed endi hulgast kaheks aastaks. Komitee sekretariaadi- ja tugiteenused tagab pank. Hääletamisõigus on ainult liikmesriikide nimetatud investeerimisrahastu komitee liikmetel või nende asendajatel.

2. Nõukogu võtab ühehäälse otsusega vastu investeerimisrahastu komitee töökorra, võttes aluseks komisjoniga konsulteerimise järel panga koostatud ettepaneku.

3. Investeerimisrahastu komitee teeb otsused kvalifitseeritud häälteenamusega. Hääli arvestatakse artikli 21 kohaselt.

4. Investeerimisrahastu komitee tuleb kokku vähemalt neli korda aastas. Lisaistungeid võib kokku kutsuda panga taotlusel või komitee liikmete taotlusel vastavalt töökorrale. Lisaks sellele võib investeerimisrahastu komitee esitada kirjaliku menetlusega arvamuse artikli 30 lõikes 2 nimetatud küsimuste kohta.

Artikkel 30

Investeerimisrahastu komitee, panga ja komisjoni vastutusala

1. Investeerimisrahastu komitee kiidab heaks:

1) rahastu tegevussuunised ja ettepanekud nende läbivaatamiseks;

2) rahastu investeerimisstrateegiad ja äriplaanid, sealhulgas tulemuslikkusnäitajad, AKV-EÜ lepingu eesmärkide ja ühenduse arengupoliitika üldpõhimõtete alusel;

3) investeerimisrahastu aastaaruanded;

4) kõik investeerimisrahastu üldpõhimõtteid käsitlevad dokumendid, sealhulgas hindamisaruanded.

2. Lisaks sellele esitab investeerimisrahastu komitee oma arvamuse järgmistel juhtudel:

1) lepingu II lisa artikli 2 lõike 7 ja artikli 4 lõike 2 alusel intressitoetuse andmise ettepanekute kohta. Sel juhul esitab komitee arvamuse ka intressitoetuse kasutamise kohta;

2) ettepanekud investeerida investeerimisrahastust projektidesse, mille kohta komisjon on esitanud negatiivse arvamuse;

3) muud investeerimisrahastuga seotud ettepanekud, mille aluseks on tegevussuunistes määratletud üldpõhimõtted.

3. Panga kohustus on esitada investeerimisrahastu komiteele õigeaegselt kõik küsimused, mille puhul on käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt nõutav investeerimisrahastu komitee heakskiit või arvamus. Kõik komiteele arvamuse saamiseks esitatud ettepanekud tehakse tegevussuunistes sätestatud asjakohaste kriteeriumide ja põhimõtete kohaselt.

4. Pank ja komisjon teevad tihedat koostööd ja vajaduse korral kooskõlastavad oma asjakohased meetmed. Eelkõige:

1) valmistab pank koostöös komisjoniga ette rahastu tegevussuuniste projekti;

2) küsib pank eelnevalt komisjoni arvamust:

a) investeerimisstrateegiate, äriplaanide ja üldpõhimõtteid käsitlevate dokumentide kohta,

b) avaliku sektori ja rahandussektori projektide ühilduvuse kohta asjaomase riigi või piirkonna koostööstrateegiaga või ka investeerimisrahastu üldeesmärkidega;

3) taotleb pank komisjoni nõusolekut ka kõigile investeerimisrahastu komiteele esitatud intressitoetuse ettepanekutele seoses nende vastavusega AKV-EÜ lepingu II lisa artikli 2 lõikele 7 ja artikli 4 lõikele 2 ning investeerimisrahastu tegevussuunistes nimetatud kriteeriumidele.

Komisjoni arvamus loetakse positiivseks või komisjon loetakse ettepanekuga nõustunuks, kui ta ei esita oma negatiivset arvamust selle ettepaneku kohta kahe nädala jooksul pärast ettepaneku esitamist. Kui komisjoni arvamus on nõutav lõike 2 punkti b kohase ettepaneku kohta, esitab pank oma taotluse lühimärgukirja vormis, milles on esitatud ettepandud meetme eesmärgid ja põhjendus ning selle asjakohasus riigi strateegia seisukohalt.

5. Pank ei võta ühtegi lõikes 2 nimetatud meedet, kui ta ei ole saanud investeerimisrahastu komiteelt positiivset arvamust.

Saanud investeerimisrahastu komiteelt positiivse arvamuse, teeb pank otsuse ettepaneku kohta oma korra kohaselt. Eelkõige võib ta uusi asjaolusid arvestades otsustada ettepandud meedet mitte võtta. Pank teavitab investeerimisrahastu komiteed ja komisjoni regulaarselt igast sellisest meetme võtmata jätmise otsusest.

Omavahenditest antavate laenude ja investeerimisrahastu investeeringute kohta, mille puhul investeerimisrahastu komitee arvamus ei ole nõutav, teeb pank otsuse oma korra kohaselt ja rahastu puhul investeerimisrahastu komitee heakskiidetud suuniste ja investeerimisstrateegiate kohaselt.

Olenemata investeerimisrahastu komitee negatiivsest arvamusest intressitoetuse andmise ettepaneku kohta võib pank anda kõnealuse laenu ilma intressitoetuseta. Pank teavitab investeerimisrahastu komiteed ja komisjoni regulaarselt igast sellisest laenu andmise otsusest.

Pank võib tegevussuunistes sätestatud tingimustel ning tingimusel, et laenu oluline eesmärk või investeerimisrahastu kõnealune investeering ei muutu, otsustada muuta investeerimisrahastu sellise laenu või investeeringu tingimusi, mille kohta investeerimisrahastu komitee on esitanud lõike 2 kohase positiivse arvamuse, või mis tahes laenu tingimusi, mille intressitoetuse kohta on komitee esitanud positiivse arvamuse. Eelkõige võib pank otsustada suurendada laenusummat või investeerimisrahastu investeeringut kuni 20 %.

Selline suurendamine võib lepingu II lisa artikli 2 lõike 7 punktis a nimetatud intressitoetusega projektide puhul tuua kaasa intressitoetuse väärtuse võrdelise suurenemise. Pank teavitab investeerimisrahastu komiteed ja komisjoni regulaarselt igast oma otsusest nii toimida. Lepingu II lisa artikli 2 lõike 7 punkti b kohaste projektide puhul, kui taotletakse intressitoetuse suurendamist, peab investeerimisrahastu komitee esitama oma arvamuse enne panga otsust.

6. Pank haldab investeerimisrahastu investeeringuid ja kõiki nimetatud investeerimisrahastu kontol hoitavaid summasid vastavalt lepingu eesmärkidele. Ta võib eelkõige osaleda selliste juriidiliste isikute juhtimis- ja järelevalveorganite töös, millesse investeerimisrahastu on investeerinud, ning võib võtta, kasutada ja muuta investeerimisrahastu nimel õigusi.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 31

Finantsmäärus

Käesoleva kokkuleppe rakendussätted nähakse ette finantsmääruses, mille nõukogu võtab komisjoni ettepaneku alusel vastu enne AKV-EÜ lepingu jõustumist artiklis 21 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega pärast seda, kui on saadud panga arvamus asjakohaste sätete kohta ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 247 sätestatud Euroopa Kontrollikoja (edaspidi "kontrollikoda") arvamus.

Artikkel 32

Finantskord

1. Iga eelarveaasta lõpul võtab komisjon vastu 9. EAFi tulude ja kulude aruande ning bilansi.

2. Ilma et see piiraks lõike 4 kohaldamist, kasutab 9. EAFi meetmete puhul oma otsustusõigust ka kontrollikoda. Tingimused, mille kohaselt kontrollikoda oma otsustusõigust kasutab, nähakse ette artiklis 31 osutatud finantsmääruses.

3. Heakskiidu 9. EAFi finantshalduse kohta, välja arvatud panga hallatavad meetmed, annab komisjonile Euroopa Parlament nõukogu soovitusel, kes teeb otsuse käesoleva kokkuleppe artiklis 21 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega.

4. Komisjon teeb kontrollikojale kättesaadavaks artiklis 12 osutatud teabe, et viimane saaks dokumentaalsete tõendite alusel kontrollida 9. EAFi vahenditest antud abi.

5. Panga hallatavatest 9. EAFi vahenditest rahastatavate meetmete kontrollimisel ja heakskiitmisel kohaldatakse panga põhikirjaga selleks ettenähtud korda. Igal aastal saadab pank komisjonile ja nõukogule aruande panga hallatavatest 9. EAFi vahenditest rahastatavate meetmete täideviimise kohta.

Artikkel 33

Eelmised EAFid

1. Eelmistest EAFide jääk kantakse artikli 1 lõike 2 punktis b kohaselt üle 9. EAFi ning, ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, hallatakse seda kas käesolevas kokkuleppes või otsuses sätestatud tingimuste kohaselt.

2. Kui eelmistest EAFidest 9. EAFi raames vastavalt artikli 14 lõike 3 punktis c ja artiklis 19 nimetatud teatavatele riikide või piirkondade soovituskavadele ülekantud vahendite suurus ületab 10 miljonit eurot ühe riigi või piirkonna kohta, kohaldatakse nende vahendite suhtes esialgse EAFi eeskirju pakkumistel osalemise ja lepingute sõlmimise tingimuste kohta. Kui ülekantud vahendid on 10 miljonit eurot või väiksemad, kohaldatakse 9. EAFi eeskirju pakkumistel osalemise tingimuste kohta.

Artikkel 34

Ülevaatamisklausel

Nõukogu võib komisjoni ettepanekul ühehäälselt muuta II–V peatükis sisalduvaid artikleid, välja arvatud artiklit 21. Pank osaleb komisjoni ettepaneku ettevalmistamisel küsimustes, mis on seotud panga ja investeerimisrahastu meetmetega. Selliseid muudatusi võib kavandada selleks, et:

a) tagada kooskõla AKV-EÜ lepinguga ja eelkõige selle lisadega, mis sisaldavad rakenduseeskirju ja halduskorda;

b) suurendada Euroopa Arengufondi vahendite rakendamise tõhusust. Sellega seoses võib 2003. aastal läbi vaadata artiklis 24 sätestatud künnised, mille alusel saadetakse rahastamisettepanekud EAFi komiteele, ning artiklis 27 sätestatud otsuste tegemise korra.

Artikkel 35

Ratifitseerimine, jõustumine ja kehtivusaeg

1. Liikmesriigid kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma põhiseadusest tulenevate nõuete kohaselt. Liikmesriikide valitsused teevad käesoleva kokkuleppe jõustamiseks vajaliku menetluse lõpetamise teatavaks Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile.

2. Käesolev kokkulepe jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui viimane liikmesriik on teatanud käesoleva kokkuleppe heakskiitmisest.

3. Käesolev kokkulepe on sõlmitud samaks tähtajaks kui AKV-EÜ lepingule lisatud finantsprotokoll. Olenemata artikli 2 lõikest 4, kehtib käesolev kokkulepe seni, kui on lõplikult täide viidud AKV-EÜ lepingu ja nimetatud finantsprotokolli alusel rahastatavad meetmed.

Artikkel 36

Autentsed keeled

Käesolev kokkulepe, mis on koostatud ühes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõigis üheteistkümnes keeles on tekstid võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivi ja peasekretariaat edastab tõestatud koopiad kõikide allakirjutanud riikide valitsustele. Selle kinnituseks on nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.

EN FE DE LO CUAL, los representantes de los Gobiernos de los Estados miembros, reunidos en el seno del Consejo, abajo firmantes, suscriben el presente Acuerdo.TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede repræsentanter for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, underskrevet denne aftale.ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Vertreter der Regierungen der Mitgliedstaaten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.ΕΙΣ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι κάτωθι υπογράφοντες αντιπρόσωποι των κυβερνήσεων των κρατών μελών, συνελθόντες στα πλαίσια του Συμβουλίου, έθεσαν τις υπογραφές τους κάτω από την παρούσα συμφωνία.IN WITNESS WHEREOF, the undersigned Representatives of the Governments of the Member States, meeting within the Council, have hereunto set their hands.EN FOI DE QUOI, les représentants des gouvernements des États membres, réunis au sein du Conseil, soussignés, ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.IN FEDE DI CHE, i rappresentanti dei governi degli Stati membri sottoscritti, riuniti in sede di Consiglio, hanno apposto le proprie firme in calce al presente accordo.TEN BLIJKE WAARVAN de vertegenwoordigers van de regeringen van de lidstaten, in het kader van de Raad bijeen, hun handtekening onder dit akkoord hebben gesteld.EM FÉ DO QUE os representantes dos Governos dos Estados-Membros, reunidos no Conselho, abaixo assinados, apuseram as suas assinaturas no final do presente Acordo.TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade företrädare för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, undertecknat detta avtal.

Hecho en Bruselas, el dieciocho de septiembre del año dos mil.Udfærdiget i Bruxelles den attende september to tusind.Geschehen zu Brüssel am achtzehnten September zweitausend.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες.Done at Brussels on the eighteenth day of September in the year two thousand.Fait à Bruxelles, le dix-huit septembre deux mille.Fatto a Bruxelles, addì diciotto settembre duemila.Gedaan te Brussel, de achttiende september tweeduizend.Feito em Bruxelas, em dezoito de Setembro de dois mil.Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä syyskuuta vuonna kaksituhatta.Som skedde i Bryssel den artonde september tjugohundra.

Pour le gouvernement du Royaume de BelgiqueVoor de Regering van het Koninkrijk BelgiëFür die Regierung des Königreichs Belgien

+++++ TIFF +++++

For regeringen for Kongeriget Danmark

+++++ TIFF +++++

Für die Regierung der Bundesrepublik Deutschland

+++++ TIFF +++++

Για την Κυβέρνηση της Ελληνικής Δημοκρατίας

+++++ TIFF +++++

Por el Gobierno del Reino de España

+++++ TIFF +++++

Pour le gouvernement de la République française

+++++ TIFF +++++

Thar ceann Rialtas na hÉireannFor the Government of Ireland

+++++ TIFF +++++

Per il Governo della Repubblica italiana

+++++ TIFF +++++

Pour le gouvernement du Grand-Duché de Luxembourg

+++++ TIFF +++++

Voor de Regering van het Koninkrijk der Nederlanden

+++++ TIFF +++++

Für die Regierung der Republik Österreich

+++++ TIFF +++++

Pelo Governo da República Portuguesa

+++++ TIFF +++++

Suomen hallituksen puolestaPå finska regeringens vägnar

+++++ TIFF +++++

På svenska regeringens vägnar

+++++ TIFF +++++

For the Government of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

+++++ TIFF +++++

[1] EÜT L 263, 19.9.1991, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 97/803/EÜ (EÜT L 329, 29.11.1997, lk 50) ja pikendatud otsusega 2000/169/EÜ (EÜT L 55, 29.2.2000, lk 67).

--------------------------------------------------