ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

Euroopa Ombudsman teatab, et: 1. kui ainus põhjus mitte uurida kaebust väidetava EIP haldusomavoli kohta on see, et kaebaja ei ole Euroopa Liidu kodanik või resident, siis kohustub Euroopa Ombudsman kasutama oma algatusõigust alustada selles küsimuses uurimine; 2. Euroopa Ombudsman ei pea asjakohaseks asendada oma otsusega EIP otsust sisulistes keskkonna-, sotsiaal- ja arenguküsimustes, mis võivad tekkida võimaliku haldusomavoli uurimise käigus. Euroopa Ombudsman leiab, et tema ülesanne on vaadata läbi, kas EIP on sellistes küsimustes oma seisukohta järjepidevalt ja põhjendatult selgitanud; 3. Euroopa Ombudsman leiab, et see, kuidas EIP on kaebuses tõstatatud küsimustega tegelenud oma sisemehhanismide ja -menetluste abil, on temapoolse läbivaatamise asjakohane lähtekoht. Kaebused peaksid seetõttu sisaldama selgitust, miks kaebaja küsimuse vaidlustab, või selles sätestatud EIP seisukohta (1).
Euroopa Liidu Teataja L 260 , 24/09/1976 Lk 0036 - 0036

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 3 Lk 0042

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 6 Lk 0150

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 3 Lk 0042

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 6 Lk 0150



Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud euroopa ühenduste liikmesriikide valitsuste esindajate otsus 76/755/ESTÜ, EMÜ, Euratom, 20. september 1976, EÜ ja Kanada ühiskomisjoni majanduskoostöö praktiliste meetmete kohta EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD OTSUSTAVAD KÄESOLEVAGA: et ühendus ei või EÜ ja Kanada ühiskomisjonis algatada majanduskoostöö praktilisi meetmeid, kui eelnevalt pole ühenduse tavapärases korras lepitud kokku ühises seisukohas; käesolevat tingimust kohaldatakse kõikidel asjaoludel, sõltumata määrast, mil asjaomase sektori kohta on juba olemas ühine poliitika. Brüssel, 20. september 1976 eesistuja M. van der Stoel --------------------------------------------------
Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus,

5. aprill 1977,

kontrollikoja ajutise asukoha kohta

(77/323/EMÜ, Euratom, ESTÜ)

LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse liikmesriikide valitsuste esindajate 8. aprilli 1965. aasta otsust ühenduste teatavate institutsioonide ja talituste ajutise asukoha kohta, [1] eriti selle artiklit 10,

võttes arvesse komisjoni arvamust

ning arvestades, et:

ilma et see piiraks Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikli 77, Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 216 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 189 kohaldamist, on vaja sisse seada ajutine tegevuskoht kontrollikoja jaoks, mis on loodud 22. juuli 1975. aasta asutamislepinguga, millega muudetakse Euroopa ühenduste asutamislepingute ja Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingu teatavaid finantssätteid,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kontrollikoda asub Luxembourgis, mis on ajutine tegevuskoht vastavalt liikmesriikide valitsuste esindajate 8. aprilli 1965. aasta otsusele ühenduse teatavate institutsioonide ja talituste ajutise asukoha kohta.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub samal päeval kui 22. juuli 1975. aasta leping, millega muudetakse Euroopa ühenduste asutamislepingute ja Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni asutamislepingu teatavaid finantssätteid.

Luxembourg, 5. aprill 1977

Eesistuja

D. Owen

[1] EÜT L 152, 13.7.1967, lk 18.

--------------------------------------------------
Nõukogus kokku tulnud euroopa majandusühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate otsus,

18. detsember 1978,

teatavate tolliesitusega seotud postimaksude kaotamise kohta

(79/8/EMÜ)

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

arvestades, et selles küsimuses on komisjon esitanud ettepanekud ja Euroopa Parlament ning majandus- ja sotsiaalkomitee on esitanud oma arvamused;

ning arvestades, et on vajalik edendada tegelikku kaupade vaba liikumist ning lasta Euroopa kodanikel sellest otsest kasu saada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Postimakse ei nõuta enam selliste liikmesriigist saadetavate kaubasaadetiste tollile esitamise puhul, mida saab importida ilma kumuleeruva käibemaksuta ja aktsiisimaksuvabalt.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui 1. juulil 1979.

Brüssel, 18. detsember 1978

Eesistuja

H.-D. Genscher

--------------------------------------------------
Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsus,

18. detsember 1987,

nomenklatuuri ja teatavate toodete kokkuleppelise tollimaksumäära ning kõnealuse nomenklatuuri ja tollimaksude üldise tõlgendamise ja kohaldamise korra kohta

(87/597/ESTÜ)

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Alates 1. jaanuarist 1988 kohaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluvate toodete suhtes seda liikmesriikidele ühist tollinomenklatuuri ja neid kokkuleppelisi tollimaksumäärasid, mis sätestatakse 23. juuli 1987 nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta. [1]

Eespool viidatud nomenklatuuri ja tollimakse tõlgendatakse ja kohaldatakse vastavalt koondnomenklatuuri (CN) eelsätetele, nagu on kirjas kõnealuse määruse I lisas.

Artikkel 2

Otsus 79/35/ESTÜ [2] tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad kõik käesoleva otsuse kohaldamiseks vajalikud meetmed.

Brüssel, 18. detsember 1987

eesistuja

N. Wilhjelm

[1] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

[2] EÜT L 10, 16.1.1979, lk 13.

--------------------------------------------------
Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsus (91/586/ESTÜ, EMÜ),

1. november 1991,

Euroopa Ühenduse, tema liikmesriikide ja Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi vaheliste lepingute kohaldamise peatamise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD EUROOPA ÜHENDUSTE LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse järgmist:

Euroopa Ühendus ja tema liikmesriigid on sõlminud Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigiga nii koostöölepingu ning vastu võtnud sellega seoses olevad protokollid ja dokumendid kui ka ESTÜ tooteid puudutava kokkuleppe;

oma 5. ja 8. oktoobri 1991. aasta deklaratsioonides võtsid Euroopa poliitilise koostöö raames kokku tulnud Euroopa Ühendus ja tema liikmesriigid teadmiseks kriisiolukorra Jugoslaavias; Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu väljendas resolutsioonis 713 (1991) muret selle üle, et taolise olukorra kestmine kujutab endast ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule;

nii Jugoslaavia vabariikide vahelised kui ühendusega seotud vaenuavaldused ja nende tagajärjed majandus- ja kaubandussuhetele põhjustavad radikaalseid muutusi tingimustes, milles sõlmiti Euroopa Majandusühenduse ja Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi vaheline koostööleping [1] ja selle protokollid, samuti ka Euroopa Söe- ja Teraseühendust puudutav leping; taoliste lepingute ja protokollide kohaldamine seatakse küsimuse alla;

6. oktoobril 1991. aastal Haarzuilensis Euroopa poliitilise koostöö raames kokku tulnud Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide poolt esitatud pöördumist, milles kutsuti üles kinni pidama 4. oktoobril 1991. aastal Haagis vastu võetud relvarahukokkuleppest, ei ole kuulda võetud;

6. oktoobri 1991. aasta deklaratsioonis teatasid Euroopa poliitilise koostöö raames kokku tulnud Euroopa Ühendus ja tema liikmesriigid oma otsusest peatada ühenduse ja Jugoslaavia vahelised lepingud, juhul kui konfliktiosaliste vahel 4. oktoobril 1991. aastal Haagis Euroopa ühenduste nõukogu eesistuja ja Jugoslaavia küsimust käsitleva konverentsi eesistuja juuresolekul sõlmitud lepingut ei järgita;

ühendus on alustanud vajalike menetlustega ülalnimetatud lepingute denonsseerimiseks;

komisjoni soovitusel,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

1. Ülalnimetatud lepingute kohaldamine peatatakse siinjuures viivitamatult.

2. Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.

Brüssel, 11. november 1991

eesistuja

H. J. Simons

[1] EÜT L 41, 14.2.1983, lk 1.

--------------------------------------------------
Täitevkomitee otsus,

14. detsember 1993,

ministrite ja riigisekretäride deklaratsioonide kohta

(SCH/Com-ex (93)10)

TÄITEVKOMITEE,

võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 132,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Käesolevaga kinnitatakse ministrite ja riigisekretäride 19. juuni 1992. aasta [1] ja 30. juuni 1993. aasta deklaratsioonid rakenduskonventsiooni jõustamise ning eeltingimuste täitmise kohta.

Pariis, 14. detsember 1993

Esimees

A. Lamassoure

[1] 19. juuni 1992. aasta deklaratsioone ei ole acquis's üle võetud.

--------------------------------------------------

Madrid, 30. juuni 1993,

SCH/M (93) 14

Ministrite Ja Riigisekretäride Deklaratsioon

1. Käesolevaga nõustuvad ministrid ja riigisekretärid seadma poliitilise eesmärgi kohaldada 1990. aasta Schengeni konventsiooni alates 1. detsembrist 1993.

2. Ministrid ja riigisekretärid märgivad, et järgmised eeltingimused on täidetud:

- Üldkäsiraamat,

- ühtse viisa andmise kord ja viisasid käsitlevad ühised konsulaarjuhised,

- varjupaigataotluste läbivaatamine,

- lennuväljad, nagu on kokku lepitud ministrite ja riigisekretäride 19. juuni 1992. aasta deklaratsioonis.

Suuri edusamme on tehtud muude eeltingimuste osas, mis on juba täidetud määral, mis peaks võimaldama nimetatud kohaldamist alates 1. detsembrist 1993. Sel eesmärgil ja vastavalt 1990. aasta Schengeni konventsioonile on vajalikud täiendavad pingutused, et jõustada juba saavutatud välispiirikontrolli ja uimasteid käsitlevad kokkulepped.

Ministrid ja riigisekretärid kinnitavad, et töötav Schengeni infosüsteem (SIS) on sisepiiridel kontrolli kaotamise oluline tingimus. Selles valdkonnas on saavutatud olulist edu. Nad nõustuvad kiirendama tööd SIS-i järkjärguliseks käivitamiseks, kui riigid edukalt lõpetavad katsed ja käivitavad oma N. SIS-id.

3. Oma kohtumisel oktoobris teeb täitevkomitee lõppkokkuvõtte nimetatud täiendavate pingutuste elluviimisel tehtud edusammudest.

4. 1990. aasta Schengeni konventsiooni kohaldatakse kõigis liikmesriikides, kes on täitnud eeltingimused ja kellel on töötav N. SIS.

Sel eesmärgil kohustuvad kõik liikmesriigid tegema kõik vajalikud korraldused konventsiooni ja liitumislepingute ratifitseerimiseks nõutavate siseriiklike menetluste lõpetamiseks.

5. Ministrid ja riigisekretärid on kokku leppinud, et 1990. aasta Schengeni konventsioonile esialgselt allakirjutanud riigid, kes pole seda veel teinud, peavad deponeerima oma ratifitseerimiskirjad võimalikult kiiresti ja hiljemalt kuupäeval, mis võimaldab lõikes 1 sätestatud tähtaja järgimist. Liikmesriigid, kes pole seda veel teinud, nõustuvad samuti deponeerima võimalikult kiiresti ja hiljemalt kuupäeval, mis võimaldab lõikes 1 sätestatud tähtaja järgimist, süsteemi integreeritavate N. SIS-idega riikide liitumislepingute ratifitseerimiskirjad. Seda kohustust kohaldatakse ka siis, kui muud liituvad riigid jõuavad oma N. SIS-ide osas samasse etappi.

Ministrid ja riigisekretärid nõustuvad, et konventsiooni lõppakti artikli 139 deklaratsioon osutab, et konventsiooni jõustamine sõltub täitevkomitee otsusest, mis tuleb vastu võtta kohe, kui eeltingimused on täidetud.

--------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0439 - 0439



Täitevkomitee otsus, 14. detsember 1993, Schengeni infosüsteemi (C.SIS) paigaldus- ja tegevuskulusid käsitleva finantsmääruse kohta (SCH/Com-ex (93) 16) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artiklit 132, võttes arvesse nimetatud konventsiooni artikleid 92 ja 119, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Võetakse vastu Schengeni infosüsteemi (C.SIS) tehnilise abi üksuse paigaldus- ja tegevuskulusid käsitlev finantsmäärus, mis on lisatud käesolevale otsusele. [1] Käesolev otsus jõustub, kui kõik Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni osalisriigid on teatanud, et nad on lõpetanud kõik vajalikud menetlused, mida nende õigussüsteem ette näeb, et käeolev otsus oleks nende territooriumil kohustuslik. Pariis, 14. detsember 1993 Esimees A. Lamassoure [1] Ajakohastatud variant: vt SCH/Com-ex (97) 35. --------------------------------------------------
Täitevkomitee otsus,

14. detsember 1993,

narkokaubanduse vastu võitlemisel tehtava praktilise õigusalase koostöö parandamise kohta

(SCH/Com-ex (93) 14)

TÄITEVKOMITEE,

võttes arvesse Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni (edaspidi "Schengeni konventsiooni") artiklit 132,

võttes arvesse nimetatud konventsiooni artikleid 48–53 ja 70–76,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Parandamaks narkokaubanduse vastu võitlemisel tehtavat praktilist õigusalast koostööd, kohustub iga konventsiooniosaline juhul, kui ta kavatseb jätta rahuldamata või rahuldada üksnes osaliselt teise konventsiooniosalise vastastikuse õigusabi taotluse, teatama taotlevale konventsiooniosalisele taotluse rahuldamata jätmise põhjused ja võimaluse korral tingimused, mis peavad enne sellise taotluse rahuldamist täidetud olema.

Käesolev otsus jõustub pärast seda, kui kõik Schengeni konventsiooni osalisriigid on teatanud, et nende õigussüsteemides on lõpule viidud nõutavad menetlused, et kõnealused otsused nende territooriumidel oleksid kohustuslikud.

Pariis, 14. detsember 1993

Esimees

A. Lamassoure

--------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0166 - 0167



Täitevkomitee otsus, 21. november 1994, ühiste sisse- ja väljasõidupitsatite omandamise kohta (SCH/Com-ex (94)16 rev.) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 132, võttes arvesse nimetatud konventsiooni artiklit 6,märgib ära ja kiidab heaks dokumendi SCH/I-Front (94)43 ja ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Lepinguosaliste ühiste sisse- ja väljasõidupitsatite omandamine toimub vastavalt dokumendis SCH/Gem-handb (93)15 [1] sätestatud põhimõtetele. Heidelberg, 21. november 1994 Esimees Bernd Schmidbauer [1] Salajane dokument. Vt SCH/Com-ex (98)17. -------------------------------------------------- SCH/I-Front (94)43 Ühiste Sisse- Ja Väljasõidupitsatite Omandamine Lepinguosalised võtavad 17. septembri 1993. aasta ühiste sisse- ja väljasõidupitsatite valmistamise juhised (SCH/Gem-handb (93)15) aluseks pitsatite omandamisel, mis tõendavad sisse- ja väljasõitu üle kõigi Schengeni territooriumi välispiiride. Juhised näevad sõnaselgelt ette kahevärvilise tindiga pitsatite kasutamise. Erandina võib juba valmistatud ja piiriasutustele jaotatud ühevärvilisi ühiseid sisse- ja väljasõidupitsateid kasutada kuni nende asendamise tähtajani. Asenduspitsatid peavad igal juhul olema kahevärvilised. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0165 - 0165



Täitevkomitee otsus, 21. november 1994, millega kehtestatakse elektrooniline menetlus konsulteerimiseks konventsiooni artikli 17 lõikes 2 nimetatud keskasutustega (SCH/Com-ex (94)15 rev.) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 132, võttes arvesse nimetatud konventsiooni artikli 17 lõiget 2, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: 1. Viisade andmisega seotud sätete rakendamisel kohaldatakse vastavalt käesolevale otsusele lisatud andmesõnastikus (SCH/II-VISION (93)20 rev. 3) [1] sätestatud põhimõtetele teiste lepinguosaliste keskasutustega konsulteerimiseks elektroonilist menetlust, mis jõustub Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni jõustamise ajal. Kui teatavad lepinguosalised ei vasta pärast rakenduskonventsiooni jõustumist elektroonilise menetluse kohaldamise tehnilistele tingimustele, edastatakse nende lepinguosaliste konsulteerimisandmed tavapäraste meetoditega vastavalt ühiste konsulaarjuhiste sätetele. 2. Täitevkomitee kutsub kõiki lepinguosalisi võimalikult kiiresti looma elektroonilise menetluse kohaldamiseks vajalikke tehnilisi tingimusi. 3. Kui nimetatud menetluspõhimõtteid hakatakse kohaldama ja konsulteerimisandmete edastamiseks kavandatud SIRENE-võrgustik (II järk) ei ole kättesaadav, võtavad kõnealused lepinguosalised vajalikud meetmed andmete edastamise tagamiseks avalike kanalite kaudu. Lepinguosalised tagavad andmete edastamisel sobiva turvalisustaseme. 4. Iga lepinguosaline kannab kulud, mis tekivad elektroonilise konsulteerimismenetluse jaoks vajalike rajatiste paigaldamisest tema riigis. Kaksteist kuud pärast süsteemi käivitamist konsulteerivad lepinguosalised andmete edastamist kompenseerivate maksete üle, võttes arvesse põhimõtet, et vastutab kulude tekitaja. Seoses sellega võtavad osalisriigid arvesse, et konsulteerimismenetluse puhul kaitseb konsulteeritav riik samuti konsulteeriva riigi õigustatud julgeolekuhuve. Lepinguosalised dokumenteerivad konsulteerimismenetluse käitamisest tekkinud kulud alates süsteemi käivitamise kuupäevast ja esitavad nende kulude ülevaate hiljemalt kaheteistkümne kuu pärast. Heidelberg, 21. november 1994 Esimees Bernd Schmidbauer [1] Salajane dokument. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 117 , 07/05/1994 Lk 0029 - 0029

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 16 Köide 2 Lk 0080

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 16 Köide 2 Lk 0080



Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus, 24. märts 1994, Rooma lepingutega ja Euroopa poliitilise ühendusega seotud läbirääkimisi ning ühisturu ja Euratomi ajutist komiteed käsitlevate arhiividokumentide kasutamise ja avalikustamise kohta (94/271/EÜ, Euratom) Artikkel 1 Rooma lepingutega ja Euroopa poliitilise ühendusega seotud läbirääkimisi ning ühisturu ja Euratomi ajutist komiteed käsitlevaid arhiividokumente, mille liikmesriigid on ühenduse arhiividesse hoiule andnud, võib kasutada ja avalikustada nõukogu 1. veebruari 1983. aasta määruses (EMÜ, Euratom) nr 354/83 [1] sätestatud tingimustel. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub tänasel kuupäeval. Brüssel, 24. märts 1994 Eesistuja A. Zaphriou [1] EÜT L 43, 15.2.1983, lk 1. --------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0173 - 0174



Täitevkomitee otsus, 22. detsember 1994, ühtse viisa andmist käsitleva statistilise teabe vahetamise kohta (SCH/Com-ex (94)25) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 132, võttes arvesse nimetatud konventsiooni artikli 12 lõiget 3, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: 1. Lepinguosalised vahetavad üksteisega statistilist teavet ühtse viisa andmise kohta. Käesolevale otsusele lisatud tabel näitab teavet, mida tuleb koguda, ja ajavahemikke, mille järel vahetus toimub. 2. Lepinguosalised edastavad statistilise teabe Schengeni peasekretariaadile. Sekretariaat kogub selle teabe ja koostab üldised tabelid, mis annavad iga ajavahemiku kohta ülevaate, ning teeb need kättesaadavaks liikmesriikidele. 3. Olenemata sellest vahetusest võib statistilist teavet vahetada ka konsulaarkoostöö raames kohapeal asjaomaste esinduste kokkulepitud korras. Bonn, 22. detsember 1994 Esimees Bernd Schmidbauer -------------------------------------------------- SCH/II-Visa (94)33 rev. Statistika vahetamine viisade andmise kohta Viisa liik | Sagedus | Vahetatav teave | Diplomaatiliste ja konsulaaresinduste antud ühtne viisa | Poolaastas | — Väljaandnud esindus —Viisa liik (lühiajaline, transiidiviisa, lennujaama transiidiviisa)— Reisidokumendi tüüp — Kodakondsus | Ühtne viisa (piiril antav) | Kvartalis | — Väljaandnud piiripunkt — Viisa liik — Reisidokumendi tüüp — Kodakondsus | Piiratud territoriaalse kehtivusega viisa | Kvartalis | — Väljaandnud esindus/piiripunkt —Kodakondsus (statistika kogumine ei piira kohustust anda teavet teistele liikmesriikidele) | Viisa, mis antakse pärast konsulteerimist teiste lepinguosaliste keskasutustega | Aastas | — Vt dokumenti SCH/IIVision (93)20 rev. 3 | --------------------------------------------------
Täitevkomitee otsus,

20. detsember 1995,

Schengeni riikide vahelise kiire statistiliste ja konkreetsete andmete vahetuse kohta võimalike talitlushäirete puhul välispiiril

(SCH/Com-ex (95)21)

TÄITEVKOMITEE,

võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 132,

võttes arvesse nimetatud konventsiooni artikleid 7 ja 131,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Schengeni riigid vahetavad statistilisi ja konkreetseid andmeid võimalike talitlushäirete kohta välispiiril võimalikult ruttu.

Schengeni riigid edastavad kõik konkreetsed andmed, mis neil võivad olla, eesistujariigile sekretariaadi kaudu.

Piiride alamrühm vaatab need andmed igal koosolekul läbi ja esitab praktilised lahendused.

Oostende, 20. detsember 1995

Esimees

J. Vande Lanotte

--------------------------------------------------

SCH/I-Front (95)45 rev. 2 corr.

Märkus Keskrühmale

Järgides keskrühmale täitevkomitees 24. oktoobril 1995 antud volitusi, kohustati piiride alamrühma uurima probleeme, mis tekivad seoses kontrolliga välispiiril.

Sel eesmärgil kavandati Schengeni konventsiooni artikli 7 alusel ja üldkäsiraamatu punkti 4.1 sätete elluviimiseks statistiline vahend, mis põhineb CIREFI raames tehtud tööl.

Iga riik kohustub edastama Schengeni sekretariaadile iga kuu 30. kuupäevaks samal kuul kogutud statistilised andmed, mis esitatakse lisatud tabeli kujul ja mis võimaldavad migratsiooni nähtuse paremat seiret ja tundmist.

Schengeni sekretariaadile tehti ülesnndeks edastada see teave viivitamata kõigile Schengeni riikidele.

Schengeni sekretariaat koostöös FMAD-iga (volitatud ametnikud) koondab selle teabe. FMAD võib eesistujariigi nimel teha sellise teabe uurimisel ilmnevate probleemide esialgse analüüsi. Samuti säilitab iga liikmesriik õiguse tõstatada küsimusi, mis tema meelest huvi äratavad.

Paralleelselt statistiliste andmete edastamisega peab iga liikmesriik edastama teavet välispiiril kontrolli tegemise jooksvate raskuste kohta; seda teavet võib samuti analüüsida eelmises lõigus nimetatud korras.

Sel eesmärgil peavad Schengeni riikide riigiasutused oma välispiiri kontrolli eest vastutavate osakondade ja kontaktametnike kaudu, niivõrd kuivõrd kahepoolsed kokkulepped ametnike lähetamise kohta sellised ülesanded sätestavad, koguma kogu teabe konkreetse-te välispiiril tekkivate probleemide kohta, mis viitavad häiretele piirikontrolli tasandil. Riigiasutused peavad seda teavet koondama ja analüüsima ning teatama sellest eesistujariigile sekretariaadi kaudu.

Iga piiride alamrühma koosolek peab oma päevakorras ühe punkti pühendama kõigile selle statistika alusel ja nende probleemide kohta tehtud tähelepanekutele.

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------
Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0175 - 0175



Täitevkomitee otsus, 5. mai 1995, ühise viisapoliitika kohta otsus sisaldub 28. aprillil 1995 Brüsselis peetud täitevkomitee koosoleku protokollis (SCH/Com-ex (95) PV 1 rev.) 8. Muud küsimused Viisapoliitika Indoneesia suhtes Täitevkomitee vaatas järelevalvekomitee päevakorda tõusnud küsimuse viisapoliitikast Indoneesia suhtes uuesti läbi ja jõudis järgmisele lahendusele, mida kohaldatakse ajutiselt ning erandina. 1. Viisataotlused, mille esitavad indoneeslased, kes on teatanud, et kavatsevad siseneda või läbi sõita Portugali riikliku territooriumi kaudu, - sõltuvad eelnevast konsulteerimisest; indoneeslased võivad Portugali territooriumile siseneda ainult juhul, kui nad on saanud Portugali riigi ametliku loa. 2. Viisataotlused, mille esitavad indoneeslased, kes on teatanud, et ei kavatse reisida Portugali territooriumile ega Portugali territooriumi kaudu, - ei vaja eelnevat konsultatsiooni. Sellistel juhtudel annavad teised Schengeni riigid tagamaks, et Indoneesia kodanikud ei saaks vabalt Portugali reisida, sellistele kodanikele piiratud territoriaalse kehtivusega viisa, mis lubab selle valdajal siseneda ühe või mitme lepinguosalise territooriumile, välja arvatud Portugali territoorium. Täitevkomitee vaatab selle küsimuse uuesti läbi aasta lõpus. --------------------------------------------------