ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

ehkki mõnedes liikmesriikides on puuetega inimeste tööpuuduse tase endiselt kõrge, on tööhõive määr teistes liikmesriikides kasvamas. See näitab, et nii riiklikud kui ka Euroopa tasandil tehtud jõupingutused on üha tõhusamad ning neid tuleks jätkata ja tugevdada;
7.5.1.

N1-kategooria sõidukite puhul, millele on antud tüübikinnitus sõidukitüüpkonda kuulumise alusel punktis 7.6.2 kirjeldatud menetluse teel, võib tüübikinnitust samasse sõidukitüüpkonda kuuluvatele sõidukitele laiendada ainult juhul, kui tehniline teenistus leiab, et uue sõiduki kütusekulu ei ületa selle sõiduki kütusekulu, millel sõidukitüüpkonna kütusekulu põhineb. Tüübikinnitust võib laiendada ka sõidukile, mis: a) on üle 110 kg raskem kui sõidukitüüpkonna liige, mille suhtes katsed läbi viidi, tingimusel, et sõiduk ei ole sõidukitüüpkonna kergeimast liikmest üle 220 kg raskem, b) on ainult rehvide suuruse erinevuse tõttu madalama jõuülekandearvuga kui sõidukitüüpkonda kuuluv sõiduk, mille suhtes katsed läbi viidi ja c) vastab sõidukitüüpkonnale igas muus mõttes.
40.

Humanitaarabi tõhusal andmisel on nii kiiruse kui ka kvaliteedi küsimusega tegelemine olulise tähtsusega. Rahastajatena on meil kohutus tagada, et osutatud abi kujutaks endast parimat olemasolevat võimalust ning oleks sobiv sellel eesmärgil, milleks see on mõeldud. Seetõttu peaks humanitaartegevus järgima rahvusvaheliselt tunnustatud standardeid ja põhimõtteid. Need on toodud kokkuvõtlikult ära Rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu ning suurõnnetuste abiga tegelevate valitsusväliste organisatsioonide tegevusjuhendis (7) ning viidud üldisemalt sisse „humanitaarhartasse”. Laialdaselt tunnustatud miinimumstandardid suurõnnetustele reageerimiseks on sätestatud üldiselt ja valdkondade lõikes muu hulgas projekti Sphere kaudu (8). Need abi andmise põhimõtted on seotud rahvusvaheliselt aktsepteeritud OECD arenguabi kriteeriumidega humanitaarabi hindamiseks (9). Euroopa Liit märgib positiivselt ära ka rahvusvaheliste suurõnnetustele reageerimise aktide, eeskirjade ja põhimõtete osas tehtud töö.
(15)

Euroopa Parlament osutas oma 9. juuli 2008. aasta resolutsioonis liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (5) asjaolule, et kohtunikel ja prokuröridel on Euroopa õigusest ebapiisavad teadmised, kuna vähesed neist on saanud selles valdkonnas kohast koolitust. Vastastikuse hindamise aruanded on samuti näidanud, et Euroopa Liidu liikmesriikide kohtunikud, prokurörid ja kohtutöötajad ei tunne alati piisavalt Euroopa õigust ning et üldreeglina ei kasuta nad piisavalt eelkõige menetlusküsimuste lihtsustamiseks olemasolevaid Euroopa asutusi, nagu Eurojust ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustikud.
2.

vähemate võimalustega noorte osalemist käsitlevate vastastikuse õppimise alaste meetmete tulemused näitavad, et sellised noored vajavad erilist tähelepanu kõikides liikmesriikides ning et eelkõige on vaja, et kohaliku ja piirkondliku tasandi ametivõimud, kodanikuühiskond, noorsootöötajad, noorteorganisatsioonid ja noored ise teeksid tihedat koostööd oma heaolu parandamise nimel;
9.

Nõukogu ja komisjoni 2008. aasta ühine eduaruanne töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta „Elukestva õppimise panus teadmiste, loovuse ja innovatsiooni heaks”, milles rõhutati, et teadusuuringuteks ja innovatsiooniks on vaja, et rahvastikul oleks laiapõhjalised oskused, ning et võtmepädevusi tuleb arendada kõigis hariduse ja koolituse süsteemides ning igal tasandil (11).
1.

Teiste liikmesriikide või isegi teatavate kolmandate riikide õigusaktide tundmine on Euroopa Liidu liikmesriikide justiitsministeeriumite jaoks oluline töövahend, eelkõige õigusaktide eelnõude koostamisel ja üldiselt nende pädevusse kuuluva Euroopa Liidu õiguse, sealhulgas eriti tsiviil- ja kriminaalõiguse ülevõtmisel, kusjuures on selge, et liikmesriikide justiitsministeeriumite pädevus on erinev.
1.

Vaja on täpseid teadmisi noorte naiste ja meeste olukorrast, vajadustest ja ootustest tervise valdkonnas, samuti selle valdkonna olemasolevatest tavadest, kogemustest ja õppetundidest, mida on nõuetekohaselt hinnatud, et edendada noorte tervisepoliitika tõhususe ja tulemuslikkuse tagamist ja võtta asjakohastes strateegiates paremini arvesse selle sihtrühma eripära, pöörates tähelepanu selles sihtrühmas esinevatele võimalikele erinevustele, muu hulgas seoses vanuse, soo, elukoha ja sotsiaalmajandusliku olukorraga, ning tegeledes esmajärjekorras noortega, kellel on väiksemad võimalused.
5)

kõikidel noortel peaks olema võimalik kasutada kvaliteetseid võimalusi vabatahtlikuks tegevuseks. Algatused peavad jõudma noorteni, eriti vähemate võimalustega noorteni, ning pakkuma neile võimalusi teistega suhtlemiseks ning saavutusvajaduse rahuldamiseks. See on eriti tähtis, kuna noortele ja noorsootöötajatele on vabatahtlik tegevus sotsiaalse tunnustuse ja pideva enesearendamise vahendiks;
13.

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse alates kuupäevast, mil Ühendkuningriigi valitsus teatab nõukogu peasekretariaadile, et on määranud punktides 1, 2 ja 7 nimetatud tõlgete koostamiseks organi, tingimusel et nõukogu peasekretariaat on teatanud Ühendkuningriigi valitsusele, et on võtnud vajalikud meetmed käesoleva kokkuleppe rakendamiseks.
2.31.

„maksimaalne kandevõime” – maksimaalne mass, mida rehv võib arvestuslikult kanda; 2.31.1. kiiruste puhul, mis ei ületa 210 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada rehvi koormusindeksile vastavat väärtust; 2.31.2. kiiruste puhul, mis on suuremad kui 210 km/h, kuid ei ületa 240 km/h (rehvid, mille kiiruskategooria on „V”), ei või maksimaalne kandevõime ületada järgmises tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast väärtusest, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse; Maksimaalne kiirus (km/h) Maksimaalne kandevõime (protsent) 215 98,5 220 97 225 95,5 230 94 235 92,5 240 91 lubatud on maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele maksimumkiirustele; 2.31.3. kiiruste puhul, mis ületavad 240 km/h (rehvid, mille kiiruskategooria on „W”), ei või maksimaalne kandevõime ületada järgnevas tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast väärtusest, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse; Maksimaalne kiirus (km/h) Maksimaalne kandevõime (protsent) 240 100 250 95 260 90 270 85 lubatud on maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele maksimumkiirustele; 2.31.4. kiiruste puhul, mis on suuremad kui 270 km/h (rehvid, mille kiiruskategooria on „Y”), ei või maksimaalne kandevõime ületada järgnevas tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast väärtusest, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse; Maksimaalne kiirus (km/h) Maksimaalne kandevõime (protsent) 270 100 280 95 290 90 300 85 lubatud on maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele maksimumkiirustele; 2.31.5. kiiruste puhul, mis on väiksemad kui 60 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada järgnevas tabelis esitatud protsenti rehvi koormusindeksile vastavast massist, kusjuures võetakse arvesse selle sõiduki maksimaalset kiirust, millele rehv paigaldatakse; Maksimaalne kiirus (km/h) Maksimaalne kandevõime (protsent) 25 142 30 135 40 125 50 115 60 110 2.31.6. kiiruste puhul, mis ületavad 300 km/h, ei või maksimaalne kandevõime ületada massi, mille on kindlaks määranud rehvide tootja, võttes arvesse rehvi kiirusomadusi. On lubatud maksimaalse kandevõime lineaarne interpoleerimine vahepealsetele kiirustele 300 km/h ja rehvide tootja poolt lubatud maksimumkiiruse vahel;
ET Euroopa Liidu Teataja L 265/41

MADALMAADE AVALDUS SEOSES RAAMOTSUSE ARTIKLI 28 LÕIKEGA 2

Kooskõlas artikli 28 lõikega 2 kinnitavad Madalmaad, et kui lõplik kohtuotsus on tehtud enne kolme aasta möödumist raamotsuse jõustumisest, jätkab ta väljaandja- ja täidesaatva riigina süüdimõistetud isikute üleandmist käsitlevate kehtivate õigusaktide kohaldamist, mis on kohaldatavad enne käesolevat raamotsust.
OLLES TEADLIKUD — et pikaajaline majanduslangus mõjutab tõsiselt maailma majandust ning et teadmiste kolmnurka rõhutavat uuendatud Lissaboni strateegiat tuleks täiel määral ära kasutada kui tõhusa ja kestva taastumise alust kõikjal Euroopa Liidus; — et võimaldamaks Euroopa Liidul tegeleda selliste pikaajaliste katsumustega nagu konkurentsitihe maailmamajandus, kliimamuutus ja rahvastiku vananemine, peavad teadmiste kolmnurga kolm komponenti nõuetekohaselt funktsioneerima ning täiel määral vastastikku toimima; — et hariduse põhiroll on hoolitseda inimeste arengu eest, võimaldamaks neil realiseerida oma täielikku potentsiaali tänapäeva ühiskonnas, ning et sellest tulenevalt on kõikide tasandite haridusasutustel väga palju erinevaid funktsioone ja ülesandeid. Edasi tuleb aga arendada hariduse kui teadmiste kolmnurga aluse erifunktsiooni;
Märkus:

Kolm tüübikinnitusmärgi näidist (näidised D, E ja F) kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustusseadme puhul, milles kaks või enam laternat on ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva üksuse osa. Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E4), kannab tüübikinnitusnumbrit 3333 ja koosneb järgmistest osadest: IA klassi helkurist, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 3 02-seeria muudatustega; 2.a kategooria tagumisest suunatulelaternast, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 6 algversiooniga; punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega; tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga; tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga; kaherežiimsest piduritulelaternast (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega.
Märkus:

Kolm tüübikinnitusmärgi näidist (näidised B, C ja D) kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustusseadme puhul, milles kaks või enam laternat on ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva üksuse osa. Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärgiga seade on tüübikinnituse saanud Madalmaades (E 4), kannab tüübikinnitusnumbrit 3333 ja koosneb järgmistest osadest: IA klassi helkurist, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 3 02-seeria muudatustega; 2.a kategooria tagumisest suunatulelaternast, mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 6 01-seeria muudatustega; punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega; tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 38 algversiooniga; tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 23 algversiooniga; kaherežiimsest piduritulelaternast (S2), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 7 01-seeria muudatustega; tagumisest numbritulelaternast (L), mis on saanud tüübikinnituse kooskõlas eeskirja nr 4 algversiooniga.
2.

Protsessi esimesel läbivaatamisel Maastrichtis 14. detsembril 2004. aastal (2) märgiti eelkõige, et edu on saavutatud terve rea ühiste vahendite ja põhimõtete väljatöötamisel, ning ühendati protsess tihedalt Lissaboni strateegia ja tööprogrammiga „Haridus ja koolitus”. Teisel, 5. detsembril 2006. aastal Helsingis toimunud läbivaatamisel (3) rõhutati vajadust säilitada saavutatud hoog ning tagada vastuvõetud põhimõtete ja vahendite rakendamise järjepidevus.
27.

Üldine poliitikaraamistik: a) edendama ÜRO konventsiooni ratifitseerimist ja kohaldamist, jätkama jõupingutusi toimimisjuhendi heakskiitmiseks ja vajaduse korral kohandama ELi ja siseriiklikud õigusaktid kõnealuse konventsiooni sätetega; b) süvalaiendama puudega inimesi käsitlevad teemasid Euroopa 2020. aasta strateegia asjakohastes suurprojektides ja samal ajal, kui see on vajalik, välja töötama puudega inimestele suunatud erimeetmed, ilma et see piiraks riiklikke pädevusi, et rakendada ÜRO konventsioon koostöös puudega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide ning muude asjaomaste sidusrühmadega; c) süvalaiendama puudega inimesi käsitlevaid teemasid valdkonnaüleselt ja koordineeritult üldise poliitika ja programmide määratlemisel, eelkõige riiklikes tööhõivet ning sotsiaalkaitset ja kaasatust käsitlevates kavades, ning jätkama puudega inimestele ja nende perekondadele suunatud eriprogrammide väljatöötamist, pöörates erilist tähelepanu neile, kellel on vaja kõrgetasemelist toetust; d) rakendama puudega inimeste inimkapitali, sealhulgas arendades välja sobivaid koolitus- ja tööhõivemeetmeid; see võib samuti toetada jõupingutusi Euroopa 2020. aasta strateegias seatud peamise eesmärgi – naiste ja meeste (vanuses 20–64) 75 % tööhõive määr – saavutamiseks; e) edendama liikmesriikide ja komisjoni, samuti puudega inimeste, neid esindavate organisatsioonide ja nende perekondade vahelist koordineerimist ja koostööd ühiste lahenduste leidmise eesmärgil. Asjakohane rahastamine Euroopa ja riikide tasandil, sealhulgas vajadusel Euroopa Sotsiaalfondi abil, aitab kaasa tervikliku lähenemisviisi saavutamisele.
2.3.

Rehvi ehitus – rehvipõhimiku tehnilised karakteristikud. Eristatakse eelkõige järgmisi rehvipõhimiku ehituse tüüpe: 2.3.1. diagonaalrehv– rehv, mille puhul põhimikukiud ulatuvad rantideni ja asetsevad turvise keskjoone suhtes põiknurkade all, mis on oluliselt väiksemad kui 90°; 2.3.2. diagonaal-vöörehv– diagonaalrehv, mille puhul rehvipõhimik on piiratud vööga, mis koosneb kahest või enamast praktiliselt mittevenivast koordikihist, mis asetsevad põhimiku põiknurkadele lähedaste põiknurkade all; 2.3.3. radiaalrehv– rehv, mille puhul põhimikukiud ulatuvad rantideni ja asetsevad turvise keskjoone suhtes ligikaudu 90 nurga all, kusjuures rehvipõhimik on stabiliseeritud praktiliselt mitteveniva ringvööga.
(2)

Tehnilistes andmetes esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirväärtuste kindlaksmääramisel on kasutatud dokumendis ASTM D 3244 „Defining a basis for petroleum produce quality disputes” („Naftatoodete kvaliteediga seotud vaidluste aluse kindlaksmääramine”) esitatud tingimusi ning miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on arvestatud minimaalset positiivset 2R väärtust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud maksimaalsed ja minimaalsed piirväärtused. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehniliste andmete nõuetele, tuleks rakendada dokumendi ASTM D 3244 tingimusi.
—

Töötus noorte seas on jõudnud äärmiselt murettekitavale tasemele: Euroopa Liidus on töötu üks viiest alla 25aasta vanusest noorest. Lisaks sellele on üks viiest noorest vanuses 18 kuni 24 aastat vaesuse ohus (2).
5.11.1.

Kui eri tüüpi esilaternatel või esilaternat hõlmavatel laternaüksustel on ühine hajutiklaas, võib see kanda teistsugust tüübikinnitusmärki kui kõnealused esilaterna või laternaüksuste tüübid, tingimusel et esilaterna korpusele on ka juhul, kui seda ei saa hajutiklaasist eraldada, kinnitatud tegelikule talitlusele vastavad tüübikinnitusmärgid. Kui eri tüüpi esilaternatel on ühine korpus, siis võivad korpusel olla erinevad tüübikinnitusmärgid.
6.5.

Mitme valgusallikaga üksiklaternate puhul peab ühe valgusallika häire puhul vastama laterna valgustugevuse miinimumnõuetele ning kõikide valgusallikate põledes ei tohi see ületada maksimaalset valgustugevust. Kui mitu valgusallikat on juhtmetega kokku ühendatud viisil, et ühe valgusallika rikke puhul ei kiirga valgust neist mitte ükski, loetakse need üheks valgusallikaks.
11.2.

Kui kaitseseade on lisaks varustatud välise heli- ja/või valgussignaaliseadmega, siis peavad hoiatusseadme väljastatavad signaalid olema lühikesed ning lõppema mitte hiljem kui 30 sekundi pärast; need võivad taastuda üksnes juhul, kui seade uuesti aktiveeritakse. Lisaks sellele: 11.2.1. kui tegemist on helisignaaliga, siis tuleb see tekitada sõiduki tavalise helisignaalseadmega; 11.2.2. kui tegemist on valgussignaaliga, siis: 11.2.2.1. tuleb see tekitada sõiduki esitulede vilkumisega või 11.2.2.2. see peab vastama punktide 11.2.2.2.1 ja 11.2.2.2.2 nõuetele. 11.2.2.2.1. Optilise signaali kestus Optiline signaal kestab 25 sekundist 5 minutini, alates häire aktiveerimisest. Alarmsüsteemi väljalülitamisel peab signaal kohe katkema. 11.2.2.2.2. Optilise signaali tüüp Sõiduki kõigi suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi tulede ning kõigi sama vooluahela valgusallikate vilkumine. Käivitussagedus 2 ± 1 Hz Seoses helisignaaliga on lubatud ka asünkroonsed signaalid. tööaeg = pausiaeg ± 10 %
5.2.

Kiirusmõõdiku täpsust katsetatakse vastavalt järgmisele menetlusele. 5.2.1. Kasutada tuleb sõiduki tavarehve, nagu on määratletud käesoleva eeskirja punktis 2.3. Katse tuleb sooritada kõigi kiirusmõõdikutüüpidega, mida tootjal on kavas paigaldada. 5.2.2. Katse sooritatakse tühimassiga sõidukiga. Mõõtmise huvides võib lisada täiendavat raskust. Sõiduki mass ja selle jaotus telgede vahel tuleb märkida tüübikinnituse teatisele (vt 1. lisa, punkt 6). 5.2.3. Kiirusmõõdiku standardtemperatuur peab olema 23 ± 5 °C. 5.2.4. Iga katse ajal peab rehvides olema kasutusrõhule vastav rõhk, nagu on määratletud punktis 2.4. 5.2.5. Sõidukit katsetatakse järgmistel kiirustel. Sõiduki tootja poolt ette nähtud maksimaalne valmistajakiirus (Vmax; km/h): Katsekiirus (V1) (km/h) Vmax ≤ 45 80 % Vmax’ist 45 < Vmax ≤ 100 40 km/h ja 80 % Vmax’ist (kui tulenev kiirus on ≥ 55 km/h) 100 < Vmax ≤ 150 40 km/h, 80 km/h ja 80 % Vmax’ist (kui tulenev kiirus on ≥ 100 km/h) 150 < Vmax 40 km/h, 80 km/h ja 120 km/h 5.2.6. Sõiduki tegeliku kiiruse mõõtmiseks kasutatavad mõõteriistad peavad olema täpsusega ± 0,5 %. 5.2.6.1. Katserada, kui seda kasutatakse, peab olema tasane ja kuiv ning piisava haardumisega. 5.2.6.2. Kui katsel kasutatakse rulldünamomeetrit, peab selle läbimõõt olema vähemalt 0,4 m.
d)

kui esilaternakoostu kuulub lähituli, üks või mitu kaugtuld ja eesmine udutuli: i) lastakse esilaternal töötada ettenähtud aja vältel järgmise tsükli järgi: 15 minutiks lülitatakse sisse lihtlähitule hõõgniit või LED-moodul(id), 5 minutiks lülitatakse sisse kõik hõõglambid ja/või kõik LED-moodulid; ii) kui tüübikinnituse taotleja teatab, et esilatern on mõeldud kasutamiseks nii, et samaaegselt on sisse lülitatud ainult lähituli või ainult kaugtuli(-tuled), (3) viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi lähituld ja kaugtuld (või kaugtulesid, samaaegselt) ajavahemiku jooksul, mis moodustab poole punktis 1.1 ettenähtust, ning eesmisel udutulel lastakse töötada kogu ajast poole vältel – kaugtule töötamise ajal sellise tsükli järgi, kus see on 15 minutit välja lülitatud ja 5 minutit sisse lülitatud; iii) kui tüübikinnituse taotleja teatab, et esilatern on mõeldud kasutamiseks nii, et samaaegselt on sisse lülitatud ainult lähituli või ainult eesmine udutuli, (3) viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi lähituld ja eesmist udutuld ajavahemiku jooksul, mis moodustab poole punktis 1.1 ettenähtust, ning lastakse kaugtule(de)l töötada kogu ajast poole vältel – lihtlähitule töötamise ajal, sellise tsükli järgi, kus see on 15 minutit välja lülitatud ja 5 minutit sisse lülitatud; iv) kui taotleja teatab, et esilatern on mõeldud kasutamiseks nii, et samaaegselt on sisse lülitatud ainult lähituli või ainult kaugtuli(-tuled) (3) või ainult eesmine udutuli, (3) viiakse katse läbi sellele tingimusele vastavalt, aktiveerides (2) vaheldumisi lähituld, kaugtuld(-tulesid) ja eesmist udutuld, igaühte ajavahemikus, mis moodustab kolmandiku punktis 1.1 ettenähtust;
6.8.1.

Lehtmetallist servad, nagu need on vihmaveerennidel ja lükanduste liugurteedel, on lubatud ainult juhul, kui need on tagasi painutatud või paigaldatud koos kaitsega, mis vastab käesolevas eeskirjas ettenähtud nõuetele. Kaitseta serva loetakse tagasipainutatuks, kui tagasipaine on umbes 180° või kui see on sõiduki kere poole painutatud nii, et seda ei saa puudutada 100 mm läbimõõduga kuuliga. Punkti 5.4 nõuet ei kohaldata järgmiste lehtmetallist servade suhtes: kapoti tagumine serv ja tagumise pakiruumi esiserv.
2.6.

„Poolringikujuline nähtavusala” – poolring, mille moodustab horisontaalsel teetasapinnal vertikaalselt otse võrdluspunkti all asetseva punkti ümber pöörlev 12 m pikkune raadius, nii et traktori liikumise suunas vaadates jääb poolringi kaar traktori ette, kusjuures poolringi piirav diameeter on traktori pikitelje suhtes täisnurga all (joonis 2);
10.1.

Iga N2- või N3-kategooria sõiduk loetakse punktis 2 sätestatud nõuetele vastavaks eeldusel, et sõiduk on varustatud eesmise allasõidutõkkega, millel ei ole käesoleva eeskirja I osa kohast eraldi tüübikinnitust, või on sõiduki esiosa niimoodi konstrueeritud ja/või varustatud, et selle osasid võib pidada eesmist allasõidutõket asendavateks. Kui osade koostoimimise korral on täidetud järgmised nõuded, loetakse, et nad moodustavad eesmise allasõidutõkke.
2.1.

Katsetuste läbiviimiseks kasutatav sõiduk ei pruugi olla täiesti valmis, töökorras seisundis. Üldjuhul on kõrvalekalded täiesti valmis seisundist vastuvõetavad juhul, kui need ei mõjuta pealisehitise põhifunktsioone ja käitumist. Katsesõiduk peab olema identne oma täiesti valmis seisundis versiooniga järgmises osas: 2.1.1. raskuskeskme asukoht, sõiduki massi üldväärtus (tühimass või sõiduki täismass juhul, kui sõitjate turvavarustus on paigaldatud) ja masside jaotus ning paiknemine, vastavalt tootja poolt esitatud andmetele; 2.1.2. kõik need elemendid, mis tootja andmete kohaselt pealisehitise tugevust suurendavad, peavad olema paigaldatud oma õigetele kohtadele (vt käesoleva eeskirja 4. lisa); 2.1.3. elemente, mis ei suurenda pealisehitise tugevust ja on kahjustustega riskimiseks liiga väärtuslikud (nt jõuülekanne, armatuurlaua näidikud, juhiiste, köögivarustus, WC varustus jne), võib asendada võrdväärse massi ning paigaldusmeetodiga lisaelementidega. Need lisaelemendid ei tohi pealisehitise tugevust suurendada; 2.1.4. kütust, akuhapet ja muid kergestisüttivaid, plahvatusohtlikke või söövitavaid aineid võib asendada muude ainetega, tingimusel, et punktis 2.1.1 esitatud tingimused on täidetud; 2.1.5. kui sõitjate turvavarustus on sõidukitüübi osa, tuleb igale sõitja turvavarustusega varustatud istmele paigaldada vastav raskus, rakendades selleks üht kahest allpool kirjeldatud meetodist (tootja valikul): 2.1.5.1. esimene meetod: raskus, mis: 2.1.5.1.1. moodustab 50 % üksiku sõitja massist (Mmi), 68 kg; 2.1.5.1.2. paigutatakse vastavalt eeskirja nr 21 5. lisas esitatud määratlusele nii, et selle raskuskese on istme R-punktist 100 mm kõrgusel ja 100 mm eespool; 2.1.5.1.3. kinnitatakse jäigalt ja kindlalt nii, et see ei saaks katse käigus lahti pääseda; 2.1.5.2. teine meetod: raskus, mis: 2.1.5.2.1. kujutab endast inimesekujulist ballasti, mille mass on 68 kg ja mida hoiab kinni 2-punkti turvavöö. Ballasti asend peab olema reguleeritav turvavööde kinnitamiseks; 2.1.5.2.2. paigutatakse nii, et selle raskuskese ja mõõtmed vastavad joonisele A5.2; 2.1.5.2.3. kinnitatakse jäigalt ja kindlalt nii, et see ei saaks katse käigus lahti pääseda.