ET Euroopa Liidu Teataja L 120/1

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 11 – Ühtsed sätted sõidukite tüübikinnituse kohta seoses uksesulgurite ja uksekinnituskomponentidega

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

03-seeria muudatuste 2. täiendus – jõustumiskuupäev: 17. märts 2010

SISUKORD

EESKIRI

1. Reguleerimisala

2. Mõisted

3. Tüübikinnituse taotlemine

4. Tüübikinnitus

5. Üldnõuded

6. Toimivusnõuded

7. Katsemenetlused

8. Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

9. Toodangu vastavus nõuetele

10. Karistused toodangu mittevastavuse korral

11. Tootmise lõpetamine

12. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid

13. Üleminekusätted

LISAD

1. lisa – Teatis

2. lisa – Tüübikinnitusmärkide paigutus

3. lisa – Sulguri katsetamine, I, II ja III koormuskatse, jõu rakendamine

4. lisa – Inertsikatsed

5. lisa – Uksehingede katsetamise kord

6. lisa – Külg-liuguksed

1. REGULEERIMISALA

Käesolev eeskiri kehtib M1 ja N1 kategooria (1) sõidukite suhtes seoses uksesulgurite ja uksekinnituskomponentidega, nagu näiteks uksehingede ja muude kinnitusvahenditega ustel, mille kaudu sõiduki kasutajad saavad sõidukisse siseneda ja sealt väljuda.

2. MÕISTED

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1. „sõiduki tüübikinnitus”– sõiduki tüübikinnitus seoses uksesulgurite ja uksekinnituskomponentidega;

2.2. „sõidukitüüp”– mootorsõidukikategooria, mille sõidukid ei erine üksteisest selliste oluliste tunnuste poolest nagu:

2.3. „abisulgur”– sulgur, millel on olemas täieliku lukustuse asend koos sekundaarse lukustusasendiga või ilma selleta ning mis on paigaldatud uksele või uksesüsteemile, mis on varustatud peamise uksesulgurisüsteemiga;

2.4. „abisulgurisüsteem”– koosneb vähemalt abisulgurist ja vastusest;

2.5. „tagauks”– mootorsõiduki tagaküljel asuv uks või uksesüsteem, mille kaudu sõitjad saavad sõidukisse siseneda või sealt väljuda või laadungit saab sõidukile või sõidukilt maha laadida; siia ei kuulu:

2.6. „hinge kerepoolne osa”– hinge see osa, mis harilikult kinnitatakse kerekonstruktsiooni külge;

2.7. „lapselukusüsteem”– lukustusseade, mida saab lukustada ja lahti päästa sõltumatult teistest lukustusseadmetest ja mis lukustatuna ei lase seespoolsel uksekäepidemel või muul ukseavamisseadmel toimida; luku avamine/sulgemine võib toimuda käsi- või elektriseadme abil, mille asukoht sõidukis või sõiduki peal ei ole oluline;

2.8. „uksed”– hingedel pöörlevad või liuguksed, mis avanevad otse sõiduki sellesse osasse, kus asub üks või enam istekohta, ning mis ei ole voltuksed, rulluksed ega uksed, mis on konstrueeritud nii, et neid on kerge kinnitada mootorsõidukitele, mis on valmistatud töötama ilma usteta, ning sellistelt sõidukitelt eemaldada;

2.9. „ukse sulgumise hoiatussüsteem”– süsteem, mis aktiveerib valgussignaali kohas, kus sõidukijuht seda selgesti näeb, kui uksesulgurisüsteem ei ole täieliku lukustuse asendis ning samas on sõiduki süüde käivitatud;

2.10. „uksehingesüsteem”– üks või enam hinge, millega uks on kinnitatud;

2.11. „uksesulgurisüsteem”– koosneb vähemalt sulgurist ja vastusest;

2.12. „hinge uksepoolne osa”– hinge see osa, mis harilikult kinnitatakse uksekonstruktsiooni külge ja mis moodustab uksehinge pöörleva poole;

2.13. „uksesüsteem”– uks, sulgur, sulguri vastus, uksehinged, liugukse siinid ja muud uksele ja seda ümbritsevale ukseraamile kinnitatavad uksekinnituskomponendid. Topeltukse puhul kuuluvad uksesüsteemi mõlemad uksed;

2.14. „topeltuks”– kahest uksest koosnev süsteem, mille puhul eespoolne ehk tiibuks avaneb esimesena ning on ühendatud tagapoolse ehk riivistatud uksega, mis avaneb teisena;

2.15. „lukukeel”– see osa sulgurist, mis lukustusasendis haakub sulguri vastusega;

2.16. „lukukeele avanemise suund”– suund, mis on vastupidine suunale, milles vastus siseneb sulgurisse, et lukukeelega haakuda;

2.17. „täieliku lukustuse asend”– sulguri haakumine, mille tõttu uks püsib täielikult suletud asendis;

2.18. „hing”– seadis, mida kasutatakse ukse positsioneerimiseks kerekonstruktsiooni suhtes ja ukse pöördeteekonna kontrollimiseks sõitjate sisenemisel ja väljumisel;

2.19. „hinge telg”– hinge see osa, mis harilikult ühendab omavahel hinge kere- ja uksepoolset osa ning millest moodustub hinge pöördetelg;

2.20. „sulgur”– seadis, mida kasutatakse, et hoida ust sõidukikere suhtes suletud asendis, ning mida saab tahtlikult vabastada (või käidelda);

2.21. „peamine sulgur”– sulgur, millel on olemas nii täieliku lukustuse asend kui ka sekundaarne lukustusasend ja mille tootja on määranud „peamiseks sulguriks”; tootja ei või hiljem sellist määramist muuta. Iga tootja annab taotluse korral teavet selle kohta, millised sulgurid on konkreetse sõiduki margi või mudeli puhul „peamised sulgurid”;

2.22. „peamine uksesulgurisüsteem”– koosneb vähemalt peamisest uksesulgurist ja vastusest;

2.23. „sekundaarne lukustusasend”– sulguri haakumine, mille tõttu uks püsib poolsuletud asendis;

2.24. „esimene külguks”– uks, mille avausest külgvaates vähemalt 50 % jääb juhiistme seljatoe kõige tagumisest punktist ettepoole, kui juhiiste on viidud kõige tagumisse püstasendisse, ning mis võimaldab sõitjatel vahetult sõidukisse siseneda ja sealt väljuda;

2.25. „tagumine külguks”– uks, mille avausest külgvaates vähemalt 50 % jääb juhiistme seljatoe kõige tagumisest punktist tahapoole, kui juhiiste on viidud kõige tagumisse püstasendisse, ning mis võimaldab sõitjatel vahetult sõidukisse siseneda ja sealt väljuda;

2.26. „vastus”– seadis, millega sulgur haakub, et hoida ust täieliku lukustuse asendis või sekundaarses lukustusasendis;

2.27. „pakiruumi luuk”– liigutatav kerepaneel, mis tagab väljastpoolt sõidukit ligipääsu ruumile, mis on sõiduki salongist täielikult eraldatud püsivalt kinnitatud vaheseina või fikseeritud või allaklapitava istmeseljatoega.

3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1. Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses uksesulgurite ja uksekinnituskomponentidega esitab sõiduki valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2. Taotlusele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised üksikasjad: 3.2.1. uste, nende sulgurite ja uksekinnituskomponentide joonised sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult; 3.2.2. sulgurite ja uksekinnituskomponentide tehniline kirjeldus.

3.3. Taotlusele lisatakse veel: 3.3.1. iga ukse kohta viiest kinnituskomponentide komplektist koosnev partii. Kui aga mitme ukse juures kasutatakse samu komplekte, piisab ühe komplektipartii esitamisest. Uksekinnituskomponentide komplekte, mida eristab ainult paigaldamine vasakule või paremale poole, ei loeta erinevateks; 3.3.2. iga ukse kohta viiest käivitusmehhanismiga täielikust sulgurist koosnev partii. Kui aga mitme ukse juures kasutatakse samu täielikke sulgureid, piisab ühe sulguripartii esitamisest. Sulgureid, mida eristab ainult paigaldamine vasakule või paremale poole, ei loeta erinevateks sulguriteks.

3.4. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk.

4. TÜÜBIKINNITUS

4.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab punktide 5, 6 ja 7 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.

4.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta (03) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis tüübikinnituse andmise ajaks on eeskirja tehtud. Ükssama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit samale sõidukitüübile, kui uksed ei ole varustatud sama tüüpi sulgurite või uksekinnituskomponentidega või kui sulgurid või uksekinnituskomponendid ei ole paigaldatud samal viisil nagu tüübikinnituseks esitatud sõidukil; teisalt aga võib ta anda sama tüübikinnitusnumbri teisele sõidukitüübile, mille uksed on varustatud sama tüüpi sulgurite ja uksekinnituskomponentidega, mis on paigaldatud samal viisil nagu tüübikinnituseks esitatud sõidukil.

4.3. Teatis sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise või tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja rakendavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

4.4. Igale sõidukile, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: 4.4.1. ringiga ümbritsetud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (2); 4.4.2. punktis 4.4.1 ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb täht „R”, kriips ja tüübikinnitusnumber.

4.5. Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 4.4.1. nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 4.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa kõigi eeskirjade numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

4.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustutamatu.

4.7. Tüübikinnitusmärk tuleb paigutada sõiduki andmeplaadi lähedusse või selle peale.

4.8. Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas.

5. ÜLDNÕUDED

5.1. Nõuded kehtivad kõigi külg- ja tagauste ning uksekomponentide suhtes, välja arvatud voltuste, rulluste, eestvõetavate uste ning avariiväljapääsuks mõeldud uste komponendid.

5.2. Uksesulgurid

5.2.1. Kõigil hingedega varustatud uksesüsteemidel peab olema vähemalt üks peamine uksesulgurisüsteem.

5.2.2. Kõigil liuguksesüsteemidel peab olema kas: a) peamine uksesulgurisüsteem või b) uksesulgurisüsteem, millel on täieliku lukustuse asend ja ukse sulgumise hoiatussüsteem.

6. TOIMIVUSNÕUDED

6.1. Hingega uksed

6.1.1. I koormuskatse

6.1.1.1. Peamine sulgurisüsteem ja abisulgurisüsteem ei tohi täieliku lukustuse asendis olles lahti minna, kui neile rakendatakse koormust 11 000 N sulguri esipinnaga ristuvas suunas selliselt, et sulgur ja vastuse kinnituskoht ei ole teineteise vastu suletud, kui nendega tehakse katse vastavalt punktile 7.1.1.1.

6.1.1.2. Sekundaarses lukustusasendis ei tohi peamine sulgurisüsteem lahti minna, kui sellele rakendatakse koormust 4 500 N samas suunas, nagu punktis 6.1.1.1, kui sellega tehakse katse vastavalt punktile 7.1.1.1.

6.1.2. II koormuskatse

6.1.2.1. Peamine sulgurisüsteem ja abisulgurisüsteem ei tohi täieliku lukustuse asendis olles lahti minna, kui neile rakendatakse koormust 9 000 N lukukeele avanemise suunas ning paralleelselt sulguri esipinnaga, kui nendega tehakse katse vastavalt punktile 7.1.1.1.

6.1.2.2. Sekundaarses lukustusasendis ei tohi peamine sulgurisüsteem lahti minna, kui sellele rakendatakse koormust 4 500 N samas suunas, nagu punktis 6.1.2.1, kui sellega tehakse katse vastavalt punktile 7.1.1.1.

6.1.3. III koormuskatse (kasutatakse uste puhul, mis avanevad vertikaalsuunaliselt)

6.1.3.1. Peamine uksesulgurisüsteem ei tohi täieliku lukustuse asendist lahti minna, kui sellele rakendatakse uksehinge telje suunas vertikaalkoormust 9 000 N.

6.1.4. Inertskoormus

Peamine uksesulgurisüsteem ja abisulgurisüsteem peavad vastama kas punktide 6.1.4.1 ja 6.1.4.2 dünaamikanõuetele või punktis 6.1.4.3 sätestatud inertsjõu vastumõju arvutamise nõuetele.

6.1.4.1. Peamine uksesulgurisüsteem ja abisulgurisüsteem ei tohi ühelgi hingega uksel täieliku lukustuse asendist lahti minna, kui uksesulgurisüsteemile, sealhulgas sulgurile ja selle käivitusseadmele rakendatakse sõiduki piki- ja risttelje suunas inertskoormust 30 g, kui lukustusseade ei ole lukustatud ja kui seda näidatakse punkti 7.1.1.2 kohaselt.

6.1.4.2. Peamine uksesulgurisüsteem ja abisulgurisüsteem ei tohi ühelgi hingega uksel täieliku lukustuse asendist lahti minna, kui uksesulgurisüsteemile, sealhulgas sulgurile ja selle käivitusseadmele, rakendatakse sõiduki piki- ja risttelje suunas inertskoormust 30 g, kui lukustusseade ei ole lukustatud ja kui seda näidatakse punkti 7.1.1.2 kohaselt.

6.1.4.3. Iga komponendi või alamkoostu kohta arvutatakse selle minimaalne vastumõju inertsjõule teatavas suunas. Nende summaarne vastumõju sulguri avanemisele peab olema nii suur, et nõuetekohaselt sõidukiukse sisse paigaldatud uksesulgurisüsteem jääb lukustatuks, kui sellele rakendatakse inertskoormust 30 g punktides 6.1.4.1 ja 6.1.4.2 (olenevalt olukorrast) nimetatud suunas vastavalt punktile 7.1.1.2.

6.1.5. Uksehinged

6.1.5.1. Iga uksehing vastab järgmistele nõuetele: a) see hoiab ust, b) see ei lähe lahti, kui rakendatakse pikikoormust 11 000 N, c) see ei lähe lahti, kui rakendatakse põikkoormust 9 000 N, ning d) uste puhul, mis avanevad vertikaalsuunaliselt, ei lähe lahti, kui rakendatakse vertikaalkoormust 9 000 N.

6.1.5.2. Kõik punktis 6.1.5.1 nõutavad katsed tehakse vastavalt punktile 7.1.2.

6.1.5.3. Kui terve hingesüsteemi asemel katsetatakse ühtainust hingesüsteemi kuuluvat hinge, peab see hing taluma koormust, mis on proportsionaalne hingede koguarvuga selles hingesüsteemis.

6.1.5.4. Külguste puhul, millel on taha kinnitatud hinged ja mida saab käitada teistest ustest sõltumatult, kehtib järgmine: a) seespoolne ukselink ei toimi, kui sõiduki kiirus on 4 km/h või suurem, ning b) need uksed peavad olema varustatud ukse sulgumise hoiatussüsteemiga.

6.2. Külg-liuguksed

6.2.1. I koormuskatse

6.2.1.1. Vähemalt üks uksesulgurisüsteem ei tohi täieliku lukustuse asendis olles lahti minna, kui sellele rakendatakse sulguri esipinnaga risti koormust 11 000 N, kui sellega tehakse katse vastavalt punktile 7.2.1.1.

6.2.1.2. Peamine uksesulgurisüsteem ei tohi sekundaarses lukustusasendis lahti minna, kui sellele rakendatakse koormust 4 500 N samas suunas, nagu punktis 6.2.1.1, kui sellega tehakse katse vastavalt punktile 7.2.1.1.

6.2.2. II koormuskatse

6.2.2.1. Vähemalt üks uksesulgurisüsteem ei tohi täieliku lukustuse asendis olles lahti minna, kui sellele rakendatakse lukukeele avanemise suunas ja paralleelselt sulguri esipinnaga koormust 9 000 N, kui sellega tehakse katse vastavalt punktile 7.2.1.1.

6.2.2.2. Peamine uksesulgurisüsteem ei tohi sekundaarses lukustusasendis lahti minna, kui sellele rakendatakse koormust 4 500 N samas suunas, nagu punktis 6.2.1.1, kui sellega tehakse katse vastavalt punktile 7.2.1.1.

6.2.3. Inertskoormus

Iga uksesulgurisüsteem, mis vastab punktide 6.2.1 ja 6.2.2 nõuetele, peab vastama kas punkti 6.2.3.1 dünaamikanõuetele või punktis 6.2.3.2 sätestatud inertsjõu vastumõju arvutamise nõuetele.

6.2.3.1. Uksesulgurisüsteem ei tohi täieliku lukustuse asendist lahti minna, kui uksesulgurisüsteemile, sealhulgas sulgurile ja selle käivitusseadmele, rakendatakse sõiduki piki- ja ristteljega paralleelselt inertskoormust 30 g, kui lukustusseade ei ole lukustatud ja kui sellega tehakse katse punkti 7.2.1.2 kohaselt.

6.2.3.2. Iga komponendi või alamkooste kohta arvutatakse selle minimaalne vastumõju inertsjõule. Nende summaarne vastumõju sulguri avanemisele peab olema nii suur, et nõuetekohaselt sõidukiukse sisse paigaldatud uksesulgurisüsteem jääb lukustatuks, kui sellele rakendatakse inertskoormust 30 g punktides 6.2.1 ja 6.2.2 (olenevalt olukorrast) nimetatud suunas vastavalt punktile 7.2.1.2.

6.2.4. Uksesüsteem

6.2.4.1. Liuguste siinide ja liugurite kombinatsioon või muu ust hoidev süsteem ei tohi suletuna ja täieliku lukustuse asendis olles ukseraami küljest lahti tulla, kui uksele rakendatakse sõiduki risttelje suunas jõudu 18 000 N vastavalt punktile 7.2.2.

6.2.4.2. Liuguks, mida katsetakse vastavalt punktile 7.2.2, ei täida seda nõuet, kui juhtub üks järgmistest: 6.2.4.2.1. Tekib ava, mis võimaldab 100 mm diameetriga keral takistamatult liikuda sõiduki sisemusest väljapoole sõidukit, sellal kui nõutavas suuruses jõu rakendamine jätkub. 6.2.4.2.2. Jõu rakendamise seade on nihkunud 300 mm võrra.

6.3. Ukselukud

6.3.1. Kõik uksed on varustatud vähemalt ühe lukustusseadmega, mis lukustatuna ei lase väljaspoolsel uksekäepidemel või muul väljaspoolsel sulgurivabastusseadmel toimida ning millel on sõiduki siseruumis asuv käitamisvahend ja luku lukustamis-/vabastamisseade.

6.3.2. Tagumised külguksed

Kõik tagumised külguksed on varustatud vähemalt ühe lukustusseadmega, mis lukustatuna ei lase seespoolsel uksekäepidemel või muul seespoolsel sulgurivabastusseadmel toimida ning mille puhul ukse lukust lahti tegemine ja seespoolse uksekäepideme või muu seespoolse sulgurivabastusseadme käitamine nõuavad eraldi toiminguid.

6.3.2.1. Lukustusseade võib olla kas: a) lapselukusüsteem või b) luku vabastamise/lukustamise seade, mis asub sõiduki siseruumis ning mis on sõiduki juhile või ukse juures istuvale kaassõitjale kergesti kättesaadav.

6.3.2.2. Punkti 6.3.2.1 alapunktis a või b kirjeldatud süsteemi võib kasutada täiendava lukustusseadmena.

6.3.3. Tagauksed

Kõik tagauksed, mis on varustatud seespoolse uksekäepideme või muu seespoolse sulgurivabastusseadmega, peavad olema varustatud vähemalt ühe lukustusseadmega, mis asub sõiduki siseruumis ning mis lukustatuna ei lase seespoolsel uksekäepidemel või muul seespoolsel sulgurivabastusseadmel toimida ning mille puhul ukse lukust lahti tegemine ja seespoolse uksekäepideme või muu seespoolse sulgurivabastusseadme käitamine nõuavad eraldi toiminguid.

7. KATSEMENETLUSED

7.1. Hingega uksed

7.1.1. Uksesulgurid

7.1.1.1. I, II, III koormuskatse, jõu rakendamine

Punktide 6.1.1, 6.1.2 ja 6.1.3 nõuete järgimist tõestatakse 3. lisa kohaselt.

7.1.1.2. Inertsjõu rakendamine

Punkti 6.1.4 nõuete järgimist tõestatakse 4. lisa kohaselt.

7.1.2. Uksehinged

Punkti 6.1.5 nõuete järgimist tõestatakse 5. lisa kohaselt.

7.2. Külg-liuguksed

7.2.1. Uksesulgurid

7.2.1.1. I ja II koormuskatse, jõu rakendamine

Punktide 6.2.1 ja 6.2.2 nõuete järgimist tõestatakse 3. lisa kohaselt.

7.2.1.2. Inertsjõu rakendamine

Punkti 6.2.3 nõuete järgimist tõestatakse 4. lisa kohaselt.

7.2.2. Uksesüsteem

Punkti 6.2.4 nõuete järgimist tõestatakse 6. lisa kohaselt.

8. SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

8.1. Igast sõidukitüübi muutmisest tuleb teatada sõiduki tüübikinnituse andnud haldusasutusele. Seejärel võib kõnealune asutus kas: 8.1.1. võtta seisukoha, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab sõiduk endiselt nõuetele, või 8.1.2. nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. Tüübikinnituse kinnitamisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaks määratud korra kohaselt, täpsustades tehtud muudatused. 8.1.3. Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

8.2. Muudatusi täpsustav kinnitus tüübikinnituse andmise kohta või teade tüübikinnitusest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 ettenähtud korras.

9. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

9.1. Iga sõiduk, mis kannab käesoleva eeskirjaga ette nähtud tüübikinnitusmärki, peab uksesulgureid ja uksekinnituskomponente või nende paigaldusviisi muuta võivate tunnuste osas vastama tüübikinnituse saanud sõidukitüübile.

9.2. Selleks et kontrollida vastavust punkti 9.1 kohaselt, tehakse seeriatoodangu sõidukitele, mis kannavad käesoleva eeskirjaga ette nähtud tüübikinnitusmärki, piisaval arvul pistelisi kontrolle.

9.3. Üldjuhul piirdutakse kõnealuste kontrollimiste puhul mõõtmistega. Kui vaja, tehakse sulgurite ja uksekinnituskomponentidega siiski punktides 5.2 ja 5.3 osutatud katseid, mille valib välja tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus.

10. KARISTUSED TOODANGU MITTEVASTAVUSE KORRAL

10.1. Kui punktis 9.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui sulgurid ja uksekinnituskomponendid ei läbi punktis 9.2 ette nähtud katseid, võib sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse tühistada.

10.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteatise koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega märge „TÜÜBIKINNITUS TÜHISTATUD” koos kuupäeva ning allkirjaga.

11. TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Vastavasisulise teatise saamisel teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile tüübikinnitusteatise koopia, mille lõppu on lisatud suurte tähtedega märge „TOOTMINE LÕPETATUD” koos kuupäeva ning allkirjaga.

12. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised teatavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid; nendele asutustele tuleb saata teistes riikides väljastatud tõendid tüübikinnituse andmise, selle andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

13. ÜLEMINEKUSÄTTED

13.1. Pärast muudatuste seeria 03 jõustumiskuupäeva ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda tüübikinnituse andmisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud muudatuste seeriaga 03.

13.2. Kuni 12. augustini 2012 jätkavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnituste andmist sõidukitüüpidele, mis vastavad eelmise muudatuste seeriaga muudetud eeskirja nõuetele.

13.3. Alates 12. augustist 2012 annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi üksnes juhul, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab 03-seeria muudatustega muudetud eeskirja nõuetele.

13.4. Mitte ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline ei saa keelduda riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisest sõidukile, mis on saanud käesoleva eeskirja 03-seeria muudatuste kohase tüübikinnituse.

13.5. Kuni 12. augustini 2012 ei saa mitte ükski käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline keelduda riikliku või piirkondliku tüübikinnituse andmisest sõidukile, mis on saanud käesoleva eeskirja eelmise muudatusteseeria kohase tüübikinnituse.

13.6. Alates 12. augustist 2012 võivad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised keelduda selliste sõidukite riiklikust või piirkondlikust esmaregistreerimisest (esmasest kasutuselevõtust), mis ei vasta käesoleva eeskirja 03-seeria muudatuste nõuetele.

13.7. Alates 12. augustist 2012 lakkavad käesoleva eeskirja kohased tüübikinnitused kehtimast, välja arvatud sõidukitüüpide puhul, mis vastavad 03-seeria muudatustega muudetud eeskirja nõuetele.

(1) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 7. lisas (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud 4. muudatusega).

(2) 1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika, 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia, 53 – Tai, 54 – (vaba), 55 – (vaba) ja 56 – Montenegro. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, nagu nad ratifitseerivad ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamise ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikuse tunnustamise kokkuleppe või ühinevad sellega; määratud numbrid edastab kokkuleppeosalistele Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.

1. LISA TEATIS (suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

2. LISA TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE PAIGUTUS NÄIDIS A (vt käesoleva eeskirja punkt 4.4) NÄIDIS B (vt käesoleva eeskirja punkt 4.5) (1) Teine number on esitatud üksnes näitena.

3. LISA SULGURI KATSETAMINE, I, II JA III KOORMUSKATSE, JÕU RAKENDAMINE 1. EESMÄRK Katsega tehakse kindlaks minimaalsed toimivusnõuded ja katsemenetlused, millega hinnatakse ja katsetatakse sõidukite uksesulgurisüsteemide vastupidavust jõule, mis mõjub risti sulguri esipinnaga ja paralleelselt esipinnaga lukukeele avanemise suunas. Vertikaalsuunas avanevate uste puhul tehakse katsetega kindlaks ka minimaalsed toimivusnõuded ja katsemenetlus, mille abil hinnatakse peamise sulgurisüsteemi toimivust mõlema eespool nimetatud jõuga risti mõjuva jõu puhul. Peamiste uksesulgurisüsteemide puhul tuleb näidata nende vastupidavust jõu rakendamisele nii täieliku lukustuse asendis kui ka sekundaarses lukustusasendis; abisulgurisüsteemide ja muude uksesulgurisüsteemide puhul, millel on ainult täieliku lukustuse asend, tuleb näidata vastupidavust jõule, mida rakendatakse täieliku lukustuse asendi puhuks ette nähtud tasemel risti sulguri esipinnaga ja paralleelselt esipinnaga lukukeele avanemise suunas. 2. KATSED 2.1. I koormuskatse 2.1.1. Seadmed: Tõmbemasin (vt joonis 3-1). 2.1.2. Katse käik 2.1.2.1. Täieliku lukustuse asend 2.1.2.1.1. Katseseade kinnitatakse sulguri ja vastuse paigaldusseadiste külge. Katseseadme suund seatakse ühtseks sulguri sulgemissuunaga. Katseseade koos sulguri ja vastusega paigaldatakse täieliku lukustuse asendis katsemasinasse. 2.1.2.1.2. Valitakse välja raskused, millega rakendada ukse avanemise suunas sulguri ja vastuse eraldumist põhjustavat jõudu 900 N. 2.1.2.1.3. Katsekoormust suurendatakse käesoleva eeskirja punktis 6.1.1 ja joonisel 3-4 märgitud suunas kiirusega mitte üle 5 mm/min kuni nõutava koormuse saavutamiseni. Registreeritakse saavutatud maksimumkoormus. 2.1.2.2. Sekundaarne lukustusasend 2.1.2.2.1. Katseseade kinnitatakse sulguri ja vastuse paigaldusseadiste külge. Katseseadme suund seatakse ühtseks sulguri sulgemissuunaga. Katseseade koos sulguri ja vastusega paigaldatakse sekundaarses lukustusasendis katsemasinasse. 2.1.2.2.2. Valitakse välja raskused, millega rakendada ukse avanemise suunas sulguri ja vastuse eraldumist põhjustavat jõudu 900 N. 2.1.2.2.3. Katsekoormust suurendatakse käesoleva eeskirja punktis 6.1.1 ja joonisel 3-4 märgitud suunas kiirusega mitte üle 5 mm/min kuni nõutava koormuse saavutamiseni. Registreeritakse saavutatud maksimumkoormus. 2.1.2.2.4. Katsealusel, millele uksesulgur on paigaldatud, peab olema sulguri vastuse kujuga sobiv väljalõige, nagu tavalistel sõidukiustel, millele sulgur paigaldatakse. 2.2. II koormuskatse 2.2.1. Seadmed: Tõmbemasin (vt joonis 3-2). 2.2.2. Katse käik 2.2.2.1. Täieliku lukustuse asend 2.2.2.1.1. Katseseade kinnitatakse sulguri ja vastuse paigaldusseadiste külge. Katseseade koos sulguri ja vastusega paigaldatakse täieliku lukustuse asendis katsemasinasse. 2.2.2.1.2. Katsekoormust suurendatakse käesoleva eeskirja punktis 6.1.2 ja joonisel 3-4 märgitud suunas kiirusega mitte üle 5 mm/min kuni nõutava koormuse saavutamiseni. Registreeritakse saavutatud maksimumkoormus. 2.2.2.2. Sekundaarne lukustusasend 2.2.2.2.1. Katseseade kinnitatakse sulguri ja vastuse paigaldusseadiste külge. Katseseade koos sulguri ja vastusega paigaldatakse sekundaarses lukustusasendis katsemasinasse. 2.2.2.2.2. Katsekoormust suurendatakse käesoleva eeskirja punktis 6.1.2 ja joonisel 3-4 märgitud suunas kiirusega mitte üle 5 mm/min kuni nõutava koormuse saavutamiseni. Registreeritakse saavutatud maksimumkoormus. 2.3. III koormuskatse (uste puhul, mis avanevad vertikaalsuunas) 2.3.1. Seadmed: Tõmbemasin (vt joonis 3-3). 2.3.2. Katse käik 2.3.2.1. Katseseade kinnitatakse sulguri ja vastuse paigaldusseadiste külge. Katseseade koos sulguri ja vastusega paigaldatakse täieliku lukustuse asendis katsemasinasse. 2.3.2.2. Katsekoormust suurendatakse käesoleva eeskirja punktis 6.1.3 ja joonisel 3-4 märgitud suunas kiirusega mitte üle 5 mm/min kuni nõutava koormuse saavutamiseni. Registreeritakse saavutatud maksimumkoormus. Joonis 3-1. Uksesulgur. I koormuskatse tõmbeseade Joonis 3-2. Uksesulgur. II koormuskatse tõmbeseade Joonis 3-3. Uksesulgur. Tõmbekatseseade III koormuskatse jaoks (uste puhul, mis avanevad vertikaalsuunas) Joonis 3-4. Ukse staatilise koormuskatse suunad

4. LISA INERTSIKATSED 1. EESMÄRK Teha kindlaks sõiduki sulgurisüsteemi vastupidavus inertskoormusele, kas analüüsides matemaatiliselt süsteemi osade vastastikust toimet sõidukis või hinnates seda dünaamilise katse abil. 2. KATSE KÄIK 2.1. I variant: arvutamine 2.1.1. Käesolevas lisas kirjeldatud viisil on võimalik analüütiliselt määrata uksesulgurisüsteemi vastupidavus inertskoormusele. Vedrule mõjuv jõud määratakse kahe jõu keskmisena, millest üks on minimaalne vedrule mõjuv jõud paigaldusasendis ja teine vabastusasendis. Arvutustes ei võeta arvesse hõõrdumist ja tööd. Ka osadele avalduva gravitatsioonijõu võib jätta arvestamata, kui see toimib pigem sulguri avanemist takistavalt. Need võib arvutustest välja jätta, sest need toimivad täiendavate ohutusteguritena. 2.1.2. Arvutamise käik: iga komponendi või alamkoostu kohta eraldi arvutatakse minimaalne vastumõju inertsjõule teatavas suunas. Nende summaarne vastumõju sulguri avanemisele peab olema nii suur, et nõuetekohaselt sõidukiukse sisse paigaldatud uksesulgurisüsteem jääb lukustusasendisse, kui sellele rakendatakse mis tahes suunas inertskoormust 30 g. Joonisel 4-1 on näidatud kujutatud, milliseid osi ja osade kombinatsioone arvesse võtta. 2.2. II variant: sõiduki dünaamiline katse 2.2.1. Katseseadmed 2.2.1.1. Kiirendus- (või aeglustus-) seade 2.2.1.2. Üks järgmistest sõidukitest: 2.2.1.2.1. Terviklik sõiduk, millel on vähemalt uks(ed), uksesulgur(id), väljaspoolsed uksekäepidemed, mis käitavad sulgurit mehaaniliselt, sõiduki siseruumis asuvad ukseavamishoovad, lukustusseade (-seadmed), salongi polsterdus ja uksetihend. 2.2.1.2.2. Sõidukikere (s.o sõiduki raam, uksed ja muud uksekinnituskomponendid), millel on vähemalt uks(ed), uksesulgur(id), väljaspoolsed uksekäepidemed, mis käitavad sulgurit mehaaniliselt, sõiduki siseruumis asuvad ukseavamishoovad ja lukustusseade (-seadmed). 2.2.1.3. Seade või vahend ukse avanemise registreerimiseks. 2.2.1.4. Seadmed kiirenduse mõõtmiseks ja registreerimiseks. 2.2.2. Katse ettevalmistamine 2.2.2.1. Terviksõiduk või sõidukikere kinnitatakse jäigalt katseseadmele nõnda, et kiirendamisel oleks tagatud, et kokkupõrke kiirenduskõvera kõik punktid jääksid tabelis 4-1 ja joonisel 4-2 määratletud piiresse. 2.2.2.2. Uksed võib kinnitada rihmade või kettidega, et vältida ukse avanemise registreerimise seadmete kahjustamist. 2.2.2.3. Paigaldatakse ukse avanemist registreerivad seadmed. 2.2.2.4. Katsetatav(ad) uks(ed) suletakse ja tagatakse, et uksesulgur(id) oleksid täieliku lukustuse asendis, uks(ed) oleksid lukustamata ja aknad, kui need on, oleksid suletud. 2.2.3. Katsesuunad (vt joonis 4-3) 2.2.3.1. Pikisuunaline katse, 1. skeem. Sõiduk või sõidukikere seatakse nii, et selle pikitelg ühtiks kiirendusseadme teljega, jäljendades laupkokkupõrget. 2.2.3.2. Pikisuunaline katse, 2. skeem. Sõiduk või sõidukikere seatakse nii, et selle pikitelg ühtiks kiirendusseadme teljega, jäljendades kokkupõrget sõiduki tagaosaga. 2.2.3.3. Ristsuunaline katse, 1. skeem. Sõiduk või sõidukikere seatakse nii, et selle risttelg ühtiks kiirendusseadme teljega, jäljendades kokkupõrget juhipoolsel küljel. 2.2.3.4. Ristsuunaline katse, 2. skeem (ainult sõidukitel, mille kummalgi küljel on erinevalt seadistatud uksed). Sõiduk või sõidukikere seatakse nii, et selle risttelg ühtiks kiirendusseadme teljega, jäljendades kokkupõrget käesoleva lisa punktis 2.2.3.3 kirjeldatud külje vastasküljel. 2.3. III variant: ukse dünaamiline katse 2.3.1. Katseseadmed Uksekoost(ud), millel on vähemalt uksesulgur(id), üks v mitu väljaspoolset uksekäepidet, mis käitavad sulgurit mehaaniliselt, üks v mitu sõiduki siseruumis asuvat ukseavamishooba ja lukustusseade (-seadmed). 2.3.1.2. Katseseade, millele uks(ed) kinnitatakse. 2.3.1.3. Kiirendus- (või aeglustus-) seade. 2.3.1.4. Rihm. 2.3.1.5. Seade või vahend ukse avanemise registreerimiseks. 2.3.1.6. Seadmed kiirenduse mõõtmiseks ja registreerimiseks. 2.3.2. Katse ettevalmistamine 2.3.2.1. Uksekoostud kinnitatakse eraldi või komplektis katseseadmele. Iga uks ja sulguri vastus tuleks paigaldada nii, et see vastaks tema suunale sõidukis ning samuti inertskoormuskatseks nõutavale suunale (käesoleva lisa punkt 2.3.3). 2.3.2.2. Katseseade paigaldatakse kiirendusseadmele. 2.3.2.3. Paigaldatakse ukse avanemist registreerivad seadmed. 2.3.2.4. Jälgitakse, et uksesulgur oleks täielikult suletud asendis, uks oleks rihmaga kinnitatud, lukk lukustamata ning aken, kui see on olemas, oleks suletud. 2.3.3. Katsesuunad (vt joonis 4-3) 2.3.3.1. Pikisuunaline katse, 1. skeem. Ukse allsüsteem(id) paigaldatakse kiirendusseadmele laupkokkupõrke suunas. 2.3.3.2. Pikisuunaline katse, 2. skeem. Ukse allsüsteem(id) paigaldatakse kiirendusseadmele tagantkokkupõrke suunas. 2.3.3.3. Ristsuunaline katse, 1. skeem. Ukse allsüsteem(id) paigaldatakse kiirendusseadmele juhipoolsel küljel toimuva kokkupõrke suunas. 2.3.3.4. Ristsuunaline katse, 2. skeem. Ukse allsüsteem(id) paigaldatakse kiirendusseadmele käesoleva lisa punktis 2.3.3.3 kirjeldatud suunale vastupidises suunas. 2.3.3.5. Vertikaalsuunaline katse, 1. skeem (kasutatakse uste puhul, mis avanevad vertikaalsuunas). Ukse allsüsteem(id) paigaldatakse kiirendusseadmele nii, et selle/nende vertikaaltelg (sõidukisse paigaldatuna) ühtiks kiirendusseadme teljega, jäljendades ümberminekuga kokkupõrget, mille puhul jõudu rakendatakse ukse ülaosast ukse alaosa suunas (sõidukisse paigaldatuna). 2.3.3.6. Vertikaalsuunaline katse, 2. skeem (kasutatakse uste puhul, mis avanevad vertikaalsuunas). Ukse allsüsteem(id) paigaldatakse kiirendusseadmele nii, et selle/nende vertikaaltelg (sõidukisse paigaldatuna) ühtiks kiirendusseadme teljega, jäljendades ümberminekuga kokkupõrget, mille puhul jõudu rakendatakse käesoleva lisa punktis 2.3.3.5 kirjeldatud suunale vastupidises suunas. 2.4. Katse käik II ja III variandi puhul 2.4.1. Kiirendust vähemalt 30 g hoitakse vähemalt 30 ms jooksul, jälgides samas, et kiirendus jääks tabelis 4-1 märgitud ja graafiliselt joonisel 4-2 kujutatud vahemikku. 2.4.2. Katseseadet (-seadmeid) kiirendatakse järgmistes suundades: 2.4.2.1. II variandi katsete puhul: 2.4.2.1.1. käesoleva lisa punktis 2.2.3.1 nimetatud suunas; 2.4.2.1.2. käesoleva lisa punktis 2.2.3.2 nimetatud suunas; 2.4.2.1.3. käesoleva lisa punktis 2.2.3.3 nimetatud suunas; 2.4.2.1.4. käesoleva lisa punktis 2.2.3.4 nimetatud suunas. 2.4.2.2. III variandi katsete puhul: 2.4.2.2.1. käesoleva lisa punktis 2.3.3.1 nimetatud suunas; 2.4.2.2.2. käesoleva lisa punktis 2.3.3.2 nimetatud suunas; 2.4.2.2.3. käesoleva lisa punktis 2.3.3.3 nimetatud suunas; 2.4.2.2.4. käesoleva lisa punktis 2.3.3.4 nimetatud suunas; 2.4.2.2.5. käesoleva lisa punktis 2.3.3.5 nimetatud suunas; 2.4.2.2.6. käesoleva lisa punktis 2.3.3.6 nimetatud suunas. 2.4.3. Kui kiirendus ületab mis tahes ajahetkel 36 g ja katse nõuded on täidetud, loetakse katse kehtivaks. 2.4.4. Kontrollitakse, et uks katse käigus ei avanenud ja uuesti ei sulgunud. Joonis 4-1 Inertskoormus. Näidisarvutus Teadaolevad andmed: Uksesulgurisüsteemile rakendatakse aeglustust 30 g. Keskmine survenupu vedrule mõjuv jõud = 0,459 kgf Uksekäepideme vedru jõumoment = 0,0459 kgf m a = 30 g (m/s2) F = ma = m*30 g = m*294,2 M1 = 0,0163 kg M2 = 0,0227 kg M3 = 0,0122 kg M4 = 0,0422 kg d1 = 31,50 mm d2 = 10,67 mm d3 = 4,83 mm d4 = 31,50 mm d5 = 37,59 mm d6 = 1,90 mm F1 = M1 × a – Keskmine nupu vedrule avalduv jõud = (0,0163 kg × 30 g) – 0,459 kgf = 0,03 kgf F2 = M2 × a = 0,0227 kg × 30 g = 0,681 kgf F3 = M3/2 × a = 0,0122 kg/2 × 30 g = 0,183 kgf Σ Mo = F1 × d1 + F2 × d2 – F3 × d3 = 0,03 × 31,5 + 0,681 × 10,67 – 0,183 × 4,83 = 7,33 kgf mm F5 = Mo/d4 = 7,33/31,5 = 0,2328 kgf F6 = M4 × a = 0,0422 kg × 30 g = 1,266 kgf Σ Mo = Uksekäepideme vedru jõumoment – (F5 d5 + F6 d6)/1 000 = 0,0459 – (0,2328 × 37,59 + 1,266 × 1,9)/1 000 = 0,0347 kgf m Tabel 4-1 Lubatud Kiirendusvahemik Ülemine piir Alumine piir Punkt Aeg (ms) Kiirendus (g) Punkt Aeg (ms) Kiirendus (g) A 0 6 E 5 0 B 20 36 F 25 30 C 60 36 G 55 30 D 100 0 H 70 0 Joonis 4-2 Kiirendusvahemik Joonis 4-3 Sõiduki koordinaatsüsteem inertsikatsete jaoks X = pikisuund Y = ristsuund Z = vertikaalsuund

5. LISA UKSEHINGEDE KATSETAMISE KORD 1. EESMÄRK Nende katsetega määratakse sõiduki hingesüsteemi vastupidavus katsekoormusele: a) piki- ja ristsuunas ning lisaks sellele b) uste puhul, mis avanevad vertikaalsuunas, sõiduki vertikaalsuunas. 2. KATSETAMISE KORD 2.1. Mitmest hingest koosnev süsteem 2.1.1. Pikikoormuskatse 2.1.1.1. Seadmed 2.1.1.1.1. Tõmbemasin 2.1.1.1.2. Tüüpiline staatilise katse seade on kujutatud joonisel 5-1. 2.1.1.2. Katse käik 2.1.1.2.1. Uksehingesüsteem kinnitatakse katseseadme paigaldusseadisele. Hing peab hinge keskjoone suhtes asuma samas asendis nagu sõidukis (kui uks on täielikult suletud). Katsel peab ühe süsteemi kuuluva hinge välisserva kaugus teise samasse süsteemi kuuluva hinge välisservast olema 406 ± 4 mm. Tõmmet rakendatakse sõiduki pikiteljega rööbiti ja hingetelgede keskjoonega risti ning see on suunatud punkti, mis asub võrdsel kaugusel hingetelgede töötavate osade keskpunktidest (vt joonis 5-2). 2.1.1.2.2. Katsekoormust suurendatakse kiirusega mitte üle 5 mm/min kuni nõutava koormuse saavutamiseni. Kui emma-kumma hinge osad üksteise küljest lahti tulevad, loetakse katse tulemus mitterahuldavaks. Registreeritakse saavutatud maksimumkoormus. 2.1.2. Põikkoormuskatse 2.1.2.1. Seadmed 2.1.2.1.1. Tõmbemasin 2.1.2.1.2. Tüüpiline staatilise katse seade on kujutatud joonisel 5-1. 2.1.2.2. Katse käik 2.1.2.2.1. Uksehingesüsteem kinnitatakse katseseadme paigaldusseadisele. Hing peab hinge keskjoone suhtes asuma samas asendis nagu sõidukis (kui uks on täielikult suletud). Katse jaoks peab ühe süsteemi kuuluva hinge välisserva kaugus teise samasse süsteemi kuuluva hinge vastasvälisservast olema 406 ± 4 mm. Tõmmet rakendatakse sõiduki ristteljega rööbiti ja hingetelgede keskjoonega risti ning see on suunatud punkti, mis asub võrdsel kaugusel hingetelgede töötavate osade keskpunktidest (vt joonis 5-2). 2.1.2.2.2. Katsekoormust suurendatakse kiirusega mitte üle 5 mm/min kuni nõutava koormuse saavutamiseni. Kui emma-kumma hinge osad üksteise küljest lahti tulevad, loetakse katse tulemus mitterahuldavaks. Registreeritakse saavutatud maksimumkoormus. 2.1.3. Vertikaalkoormuskatse (uste puhul, mis avanevad vertikaalsuunas) 2.1.3.1. Seadmed 2.1.3.1.1. Tõmbemasin 2.1.3.1.2. Tüüpiline staatilise katse seade on kujutatud joonisel 5-1. 2.1.3.2. Katse käik 2.1.3.2.1. Uksehingesüsteem kinnitatakse katseseadme paigaldusseadisele. Hing peab hinge keskjoone suhtes asuma samas asendis nagu sõidukis (kui uks on täielikult suletud). Katsel peab ühe süsteemi kuuluva hinge välisserva kaugus teise samasse süsteemi kuuluva hinge vastasvälisservast olema 406 ± 4 mm. Koormust rakendatakse piki hingetelgede keskjoont suunas, mis on risti nii piki- kui ka põikkoormusega (vt joonis 5-2). 2.1.3.2.2. Katsekoormust suurendatakse kiirusega mitte üle 5 mm/min kuni nõutava koormuse saavutamiseni. Kui emma-kumma hinge osad üksteise küljest lahti tulevad, loetakse katse tulemus mitterahuldavaks. Registreeritakse saavutatud maksimumkoormus. 2.2. Üheainsa hinge hindamine. Teatavatel juhtudel võib olla tarvis katsetada ühtainsat hingesüsteemi kuuluvat hinge. Sellistel juhtudel peab üksikhing allkirjeldatud korras katsetamisel andma tulemuse, mis näitab, et käesoleva eeskirja punktis 6.1.5.1 sätestatud süsteeminõuded on täidetud. (Näiteks kahehingelisse süsteemi kuuluv üksikhing peab suutma taluda 50 % kogu süsteemile ette nähtud koormusest). 2.2.1. Katsete käik 2.2.1.1. Pikikoormus. Uksehingesüsteem kinnitatakse katseseadme paigaldusseadisele. Hing peab hinge keskjoone suhtes asuma samas asendis nagu sõidukis (kui uks on täielikult suletud). Katsel rakendatakse tõmmet, mis on sõiduki pikiteljega rööbiti ja hingetelgede keskjoonega risti ning on suunatud punkti, mis asub võrdsel kaugusel hingetelgede töötavate osade keskpunktidest. Katsekoormust suurendatakse kiirusega mitte üle 5 mm/min kuni nõutava koormuse saavutamiseni. Kui emma-kumma hinge osad üksteise küljest lahti tulevad, loetakse katse tulemus mitterahuldavaks. Registreeritakse saavutatud maksimumkoormus. 2.2.1.2. Põikkoormus. Uksehingesüsteem kinnitatakse katseseadme paigaldusseadisele. Hing peab hinge keskjoone suhtes asuma samas asendis nagu sõidukis (kui uks on täielikult suletud). Katsel rakendatakse tõmmet, mis on sõiduki ristteljega rööbiti ja hingetelgede keskjoonega risti ning on suunatud punkti, mis asub võrdsel kaugusel hingetelgede töötavate osade keskpunktidest. Katsekoormust suurendatakse kiirusega mitte üle 5 mm/min kuni nõutava koormuse saavutamiseni. Kui emma-kumma hinge osad üksteise küljest lahti tulevad, loetakse katse tulemus mitterahuldavaks. Registreeritakse saavutatud maksimumkoormus. 2.2.1.3. Vertikaalkoormus. Uksehingesüsteem kinnitatakse katseseadme paigaldusseadisele. Hing peab hinge keskjoone suhtes asuma samas asendis nagu sõidukis (kui uks on täielikult suletud). Koormust rakendatakse piki hingetelgede keskjoont suunas, mis on risti nii piki- kui ka põikkoormusega. Katsekoormust suurendatakse kiirusega mitte üle 5 mm/min kuni nõutava koormuse saavutamiseni. Kui emma-kumma hinge osad üksteise küljest lahti tulevad, loetakse katse tulemus mitterahuldavaks. Registreeritakse saavutatud maksimumkoormus. 2.3. Latthingede puhul hingedevahelise kauguse nõuet ei kohaldata ning katseseadme ehitust muudetakse nii, et katsel rakendatakse jõudu kogu hingele. Joonis 5-1 Staatilise katse skeem Joonis 5-2 Staatilise koormuskatse suunad vertikaalsuunas avanevate uste puhul