27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/133 
 Ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekst idel on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt 
õiguslik toime. Käesoleva eesk irja staatust ja jõustumiskuupäev a tuleb kontrollid a ÜRO Euroopa 
Majanduskomisjoni dokumendi TRANS/WP.29/343/R ev.X viimasest versioonist, mis on kättesaadav 
aadressil http://www.unece.org/trans/main/wp2 9/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html . 
 
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroop a Majanduskomisjoni eeskiri nr 107 – M 2- 
ja M 3-kategooria sõidukite tüübi kinnitust käsitlevad ühtse d sätted seoses nimetatud 
sõidukite üldehitusega 
 
Lisand 106:  Eeskiri nr 107 
 
1. versioon 
 
Sisaldab kõiki kehtivaid tekste kuni: 
 
Eeskirja muudatuste seeria 01 – jõustumiskuupäev 12. august 2004 1. parandus – 19.10.2004 
2. parandus – 25.01.2006 
 
 
 
1. REGULEERIMISALA  
1.1. Eeskirja kohaldatakse kõigi M 2- või M 3-kategooria ühekorruseliste, 
kahekorruseliste, jäikraamiga või liigendraamiga sõidukite suhtes.1 
1.2. Eeskirja nõudeid ei kohaldat a järgmiste sõidukite suhtes: 
1.2.1. sõidukid, mida kasutatakse isikute vedamiseks, kelle suhtes rakendatakse 
turvameetmeid, näiteks vangid; 
1.2.2. vigastatud või haigete inimeste ve oks projekteeritud sõidukid (kiirabiautod); 
1.2.3. maastikuautod; 1.2.4. spetsiaalselt koolilaste ve oks projekteeritud sõidukid. 
1.3. Eeskirja nõudeid kohaldatakse järgmiste sõidukite suhtes ainult niivõrd, 
kuivõrd need haakuvad sõidukite kava ndatud kasutuse ja funktsiooniga: 
1.3.1. politsei, turvateenistuse ja relvaj õudude tarbeks proj ekteeritud sõidukid; 
1.3.2. sõidukid, mis on mõeldud sõidu ajal kuni  kaheksa sõitja (lisaks juhile) 
vedamiseks, kuid milles on lisaks ka ainult sõiduki seismise ajal kasutatavaid istekohti. Näiteks liikuv ad raamatukogud, mobiilsed kirikud ja 
kliinikud. Sõidu ajal kasutatavad istmed  peavad sellistes sõidukites olema 
kasutajate jaoks selgelt tähistatud. 
                                                
 
1 Nagu on määratletud sõidukite ehitust käs itleva resolutsiooni (terviktekst) (R.E.3) 
(TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) 7. lisas. 
L 373/134 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 2. MÕISTED 
 Eeskirjas kasutataks e järgmisi mõisteid: 
2.1. Sõiduk  – kõik punktis 1 määratletud reguleerimisalasse kuuluvad M 2- või M 3-
kategooria mootorsõidukid. 
2.1.1.  Sõidukid, mis mahutavad lisaks juh ile rohkem kui 22 sõitjat, on jagatud 
kolme klassi: 
2.1.1.1. I klass  – seisukohtadega sõidukid, kus on või malik sõitjate elav liikumine. 
2.1.1.2. II klass  – peamiselt istuvate sõitjate ve oks ette nähtud sõidukid, milles on 
võimalik vedada seisvaid sõitjaid istmetev ahelises käigus võ i alal, mis ei ole 
suurem kui kahe topeltis tme jaoks vajalik pind. 
2.1.1.3. III klass  – sõidukid ainult istuvate sõitjate veoks. 
2.1.1.4. Sõiduk võib korraga kuuluda rohke m kui ühte klassi. Sel juhul võidakse 
sõidukile anda tüübikinnitus iga kl assi kohta, millele sõiduk vastab. 
2.1.2. Sõidukid, mis mahutavad lisaks juhile  veel kuni 22 sõitjat, on jagatud kahte 
klassi: 
2.1.2.1. A-klass  – sõidukid seisvate sõitjate veoks; sellesse klassi kuuluvas sõidukis 
on istmed ja veoks määratud seisukohad. 
2.1.2.2. B-klass  – sõidukid, mis ei ol e konstrueeritud seisvate  sõitjate veoks. Sellesse 
klassi kuuluvates sõidukites ei ole seisukohti. 
2.1.3. Liigendsõiduk  – sõiduk, mis koosneb kahest või enamast jäigast üksteise 
suhtes liikuvast sektsioonist; selleks, et sõitjad saaksid sektsioonide vahel vabalt liikuda, on kõigi sektsioonide  sõitjateruumid omavahel ühendatud. 
Jäigad sektsioonid on omavahel püsivalt ühendatud ning neid saab üksteisest eraldada seadmetega, mida tavaliselt kasutatakse vaid töökojas. 
2.1.3.1. Kahekorruseline liigendsõiduk
 – sõiduk, mis koosneb kahest või enamast 
jäigast üksteise suhtes liikuvast osast; selleks, et sõitjad saaksid osade vahel vabalt liikuda, on kõigi osade sõitja teruumid omavah el vähemalt ühel 
korrusel ühendatud. Jäigad osad on omav ahel püsivalt ühendatud ning neid 
saab üksteisest eraldada seadmetega , mida tavaliselt kasutatakse vaid 
töökojas. 
2.1.4. Madala põrandaga buss
 – I, II või A-klassi sõ iduk, millel vähemalt 35%-l 
seisvate sõitjate alast (liigendbusside korral sõiduki eesmisest osast või kahekorruseliste busside korral alumisest korrusest) on astmeteta tasapind, kus on juurdepääs vähemalt ühele teenindusuksele. 
2.1.5. Kere
 – iseseisev tehniline üksus, mis hõlmab sõiduki kogu seesmist ja 
välimist seadmestikku. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/135 
 2.1.6. Kahekorruseline sõiduk  – sõiduk, kus sõ itjakohad asuvad vä hemalt osaliselt 
kahel üksteise kohal paikneval korrusel ja mille ülemisel korrusel ei ole seisukohti. 
2.1.7. Iseseisev tehniline üksus
 – sõiduki osana konstrueeritud seade, millele võib 
tüübikinnituse anda eraldi, ent ainult seoses ühe või enama kindlaksmääratud 
sõidukitüübiga; 
2.2. Tüübi (tüüpide) mõiste  
2.2.1. Sõiduki tüüp  – sõidukid, mis ei erine üksteises t järgmistes olulistes punktides: 
 a) kere tootja, 
 b) runga (šassii) tootja;  c)   sõiduki kontseptsioon (>22 sõitjat või <
22 sõitjat); 
 d) kere kontseptsioon (ühe- või kahekorruseline, liigendiga, madala 
põrandaga). 
 e) kere tüüp, kui kere on saanud tüübi kinnituse iseseisva tehnilise üksusena;  
2.2.2. kere tüüp  – kere kategooriad, mis tüübikinn ituse saamiseks iseseisva tehnilise 
üksusena ei erine üksteisest ol uliselt järgmistes punktides: 
 a) kere tootja,  b) sõiduki kontsept sioon (>22 sõitjat või <
22 sõitjat); 
 c) kere kontseptsioon (ühe- või kahekorruseline, liigendiga, madala 
põrandaga). 
 d) täisvarustuses sõiduki kere mass, lubatud kõikumine 10%.  e) kindlaksmääratud sõidukitüübid, millele asjakohast tüüpi keret võib 
paigaldada. 
2.3. Sõiduki või iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus
 – punktis 2.2. määratletud 
sõiduki või kere tüübikinnitus nende käesolevas eeskirjas täpsustatud konstruktsioonilisi iseärasusi silmas pidades; 
2.4. Pealisehitus
 – kere osa, mis annab sõidukile tugevuse ümberpaiskumise 
puhuks. 
2.5. Teenindusuks  – sõitjate uks, mida kasutatakse tavaolukorras ja mille 
avamiseks juht ei pea oma kohalt tõusma. 
2.6. Kahe poolega uks  – kaht juurdepääsu võimald av või samaväärne uks. 
2.7. Liuguks  – uks, mida saab avad a ja sulgeda, nihutade s seda mööda ühte või 
mitut sirget või pea aegu sirget siini. 
L 373/136 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 2.8. Avariiuks  – uks sõitjate väljumiseks erandj uhtudel, eeskätt avariiolukorras. 
2.9. Avariiaken  – aken sõitjate väljumiseks avar iiolukorras, mis ei tarvitse olla 
klaasitud. 
2.10. Kahe- või mitmeosaline aken  – avariiaken, mis mõttelise joonega (joontega) 
(või tasandiga, tasanditega) kaheks või enamaks osaks jaotatuna vastab iga osa mõõtmete ja juurdepääsuvõimaluste poolest tavalise avariiakna nõuetele. 
2.11. Avariiluuk
 – ava laes või põrandas, mis on määratud sõitjate väljapääsuks 
avariiolukorras. 
2.12. Avariiväljapääs  – avariiuks, avariiaken või avariiluuk. 
2.13. Väljapääs  – teenindusuks, ühendustrepp, pooltrepp või avariiväljapääs. 
2.14. Põrand või korrus  – sõiduki kere osa, mille p ealispinnale toetuvad seisvate 
sõitjate, istuvate sõitjate, juhi ja me eskonnaliikmete jalad ning millel võivad 
olla istmekinnitused. 
2.15. Istmetevaheline käik  – ala, mis võimaldab sõitjatel liikuda ühelt istmelt või 
ühest istmereast mõne teis e istme või istmereani või sõitjate teenindusukse 
juurdepääsuteeni, ühendustrepini või se isvate sõitjate alani. See ei hõlma: 
2.15.1. istme ees olevat 300 mm laiust al a; välja arvatud juhul, kui istmed on 
külgsuunas paigutatud rattakoobaste kohale  – siis võib nimetatud ala laiust 
vähendada 225 millimeetrini. 
2.15.2. ruumi astmelaua või trepi kohal või 2.15.3. ruumi, mis võimaldab juurdepääs u ainult ühele istmele või istmereale, 
vastamisi paigutatud istmetele või istmereale. 
2.16. Juurdepääsutee
 – sõitjate teenindusukse juurest algav ala kuni ülemise astme 
(istmetevahelise käigu äär), ühendustrepi või pooltrepi välimise servani. Kui ukse juures astmed puuduvad, peetakse  juurdepääsuteeks 3. lisa punkti 7.7.1. 
kohaselt mõõdetavat ala, mis lõpeb algasendis oleva uksepaneeli siseküljest 300 mm kaugusel. 
2.17. Juhiruum
 – ruum, mis on mõeldud kasutamise ks ainult juhile (välja arvatud 
avariiolukorras) ja milles on juhiiste, rool, juhtseadmed, näidikud ja muud sõiduki juhtimiseks ning kä itamiseks vajalikud seadmed. 
2.18. Sõidukorras sõiduki tühimass
 – sõidukorras koormata sõiduki kere ja 
haakeseadme (veduki korral) või kabiinig a runga (kui tootja ei ole sõidukit 
lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab jahutusvedelikku, õlisid, kütust 90% 
kütusepaagi mahust, 100% kõigi teiste  vedelike, v. a kasutatud vesi, 
tööriistade, varuratta ja juhi (75 kg) massi. Bussidel sisaldab tühimass 
meeskonnaliikme massi (75 kg), kui sõ idukis on meeskonnaliikmele mõeldud 
istekoht. 
2.19. Täismass  – tootja lubatud suurim sõi duki mass, mis põhineb konstruktsioonil 
ja tööomadustel. Täismassi kasutata kse sõiduki kategooria määramiseks. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/137 
 2.20. Sõitja  – isik, kes ei ole juht või meeskonnaliige. 
2.21. Piiratud liikumisvõimega sõitja  – reisijad, kellel on raskusi ühistranspordi 
kasutamisel, näiteks invaliidid (kaasa arvatud meeleorganite puuetega ja vaimupuuetega inimesed ning ratastooli kasutavad inimesed), kehalise puudega inimesed, väikesekasvulised inimesed, rasket pagasit kandvad inimesed, vanurid, rasedad, ostukärudega  inimesed ja lastega sõitjad (kaasa 
arvatud lastekärus lapsed). 
2.22. Ratastooli kasutaja
 – isik, kes kehavigastuse või puude tõttu kasutab 
liikumiseks ratastooli. 
2.23. Meeskonnaliige  – teine juht või reisisaatja. 
2.24. Sõitjateruum  – sõitjateruum, välja arvatud ala, kus asuvad kohtkindlad 
sisseseaded, näiteks baar, kööginišš,  tualett, pagasi- või kaubaruum. 
2.25. Mehhaniseeritud teenindusuks  – teenindusuks, mis avaneb ja sulgub 
energiaallika (välja arvatud lihasjõud) mõ jul ja mille avamis t ning sulgemist – 
kui see ei ole automaatne – juhib juht  või meeskonnaliige kaugjuhtimise teel. 
2.26. Isetoimiv teenindusuks – energiaallikal töötav teenindusuks, mida saab avada 
ainult siis (välja arvatud avariiolukordadeks määratud juhtimisseadmete kasutamise korral), kui sõitja  on kasutanud asjaomast juhtseadet ja juht on 
juhtseadme sisse lülitanud, ning mis automaatselt uuesti sulgub. 
2.27. Sõiduki käivitamist takistav seade
 – automaatseade, mis takistab sõidu 
alustamist. 
2.28. Teenindusuks, mida  juhib juht  – teenindusuks, mida tavaliselt avab ja sulgeb 
juht. 
2.29. Eelisõigusiste  – asjakohaselt tähistatud lisaruumiga iste piiratud 
liikumisvõimega inimestele. 
2.30. Sisenemise abiseade  – seade, mis aitab ratastooli kasutajal sõidukisse 
pääseda, näiteks tõsteseade, kaldtee jms. 
2.31. Kallutussüsteem  – süsteem, mis täielikult või osaliselt tõstab või langetab 
sõiduki keret tavalise sõiduasendi suhtes. 
2.32. Tõsteseade  – platvormiga seade või süsteem, mi da saab tõsta ja langetada, et 
võimaldada sõitjate liikumist sõitjateruumi põrandalt maapinnale või kõnniteele ning vastupidi. 
2.33. Kaldtee
 – seade, mis moodustab silla sõit jateruumi põrandast maapinnani 
või kõnniteeni. 
2.34. Teisaldatav kaldtee  – kaldtee, mida saab sõiduki konstruktsiooni küljest 
eemaldada ja mida juht või meeskonnaliige saab paigaldada. 
2.35. Eemaldatav iste  – iste, mida saab sõidukist hõlpsalt eemaldada. 
L 373/138 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 2.36. Esiosa ja tagaosa  – sõiduki esi- või tagaosa tavalise sõidusuuna ja mõistete 
kohaselt. Samuti mõistetakse ka väljende id "eesmine", "kõige esimene", 
"tagumine" ja "kõige tagumine" jms. 
2.37. Ühendustrepp  – trepp, mis võimaldab liikuda ülemise ja alumise korruse 
vahel. 
2.38. Eraldatud ruum  – ruum sõidukis, mida sõitja d ja meeskonnaliikmed võivad 
sõiduki liikumise ajal kasutada ja mis on sõitjate või meeskonna muudest 
ruumidest eraldatud, välja arvatud kohtades, kus vahesein võimaldab sõitjatel 
vaadet järgmisesse sõitjateruumi, ning on ühendatud teiste ruumidega usteta 
istmetevahelise käiguga.  
2.39. Pooltrepp  – ülemiselt korruselt algav tr epp, mis lõpeb avariiuksega. 
3. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLUS  
3.1. Vastutav tootja või tootja ametlik esindaja esitab tüübikinnituse taotluse 
a) sõiduki tüübi,  
b) iseseisva tehnilise üksuse või  
c) sõiduki tüübi, mille kere tüüp  on iseseisva tehnilise üksusena 
tüübikinnituse juba saanud 
 konstruktsiooniliste iseärasuste suhtes. 3.2. Kui tüübikinnituse taotlus esitata kse sõiduki kohta, mille rungale on 
monteeritud tüübikinnitusega kere, tähendab mõiste "tootja" ettevõtet, kus monteerimine toimub. 
3.3.  Teave konstruktsiooniliste iseäras uste kohta edastatakse vormis, mis on 
kooskõlas 1. lisa 1. osas esitatud näidisega. 
3.3.1. 1. liide: sõiduki tüübi puhul, 3.3.2. 2. liide: kere tüübi puhul, 3.3.3. 3. liide: sõiduki tüübi  puhul, mille kere on iseseisva tehnilise üksusena 
tüübikinnituse juba saanud. 
3.4. Tüübikinnituskatseid korraldavale tehnilisele teenistusele esitatakse 
kinnitatavat tüüpi esindav sõiduk (sõidukid) või kere (kered). 
4. TÜÜBIKINNITUS
 
4.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübik innituse saamiseks esitatud sõiduk või 
kere vastab punktis 5 esitatud nõuetele, antakse kõnealusele sõidukile või kerele tüübikinnitus. 
4.2. Igale tüübikinnituse saanud sõidukit üübile antakse tüübikinnituse number. 
Selle esimesed kaks kohta (praegu 0 1, mis vastab muudatuste seeriale 01) 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/139 
 näitavad muudatuste seeriat, mis hõl mab tüübikinnituse andmise ajaks 
eeskirja tehtud kõige hilis emaid olulisi tehnilisi mu udatusi. Üks ja sama 
lepinguosaline ei tohi anda ühele tüüb ile antud numbrit te isele sõiduki- või 
keretüübile punkti 2.2. tähenduses. 
4.3. Teade käesoleva eeskirja kohaselt sõi duki või kere tüübikinnituse andmise 
või selle laiendamise kohta edastatakse eeskirja rakendavatele lepinguosalistele vormis, mi s on kooskõlas eeskirja 1. lisas esitatud näidisega. 
4.4. Igale sõidukile või kerele, mis vastab käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse 
saanud sõiduki- või keretüübile, paigaldatakse selgesti loetavalt 
tüübikinnitusvormis nimetatud juurdepääsetavale kohale rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koos neb järgmistest osadest:  
4.4.1. ringiga ümbritsetud täht "E", mi llele järgneb kinnituse andnud riigi 
eraldusnumber
2 ja 
4.4.2. punktis 4.4.1. kirjeldatu d ringist paremale poole jääb käesoleva eeskirja 
number, millele järgneb sümbol "R",  sidekriips ja kinnitusnumber ning 
4.4.3. Rooma numbritest koosnev täiendav sü mbol, mis tähistab klassi (klasse), 
milles sõiduk või kere on tüübikinnituse  saanud. Kerel, mis on saanud eraldi 
tüübikinnituse, on täiendav sümbol S. 
4.5. Punktis 4.4.1. nimetatud sümbolit ei korrata, kui käesoleva eeskirja alusel 
tüübikinnituse andnud riigis vastab sõiduk ka lepingule lisatud teise või teiste eeskirjade alusel tüübikinnituse saanud sõiduki tüübile; sellisel juhul paigutatakse käesoleva eeskirja number ja tüübikinnituse number ning antud riigis tüübikinnituse aluseks olnud kõi gi eeskirjade täiendavad sümbolid 
punktis 4.4.1. nimetatud sümbolist paremal asuvasse püstveergu. 
4.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgelt loetav ja kustumatu. 
                                                
 
i) 2 1 Saksamaa, 2 Prantsusmaa, 3 Itaalia, 4 Holland, 5 Rootsi, 6 Belgia, 7 Ungari, 
8 Tšehhi Vabariik, 9 Hispaania, 10 Serbia ja Montenegro, 11 
Ühendkuningriik, 12 Austria, 13 Luksembu rg, 14 Šveits, 15 (vaba), 16 Norra, 
17 Soome, 18 Taani, 19 Rumeenia, 20  Poola, 21 Portugal, 22 Vene 
Föderatsioon, 23 Kreeka, 24 Iirima a, 25 Horvaatia, 26 Sloveenia, 27 
Slovakkia, 28 Valgevene, 29 Eesti, 30 (vaba), 31 Bosnia ja Hertsegoviina, 32 
Läti, 33 (vaba), 34 Bulgaaria, 35 (vaba) , 36 Leedu, 37 Türgi, 38 (vaba), 39 
Aserbaidžaan, 40 endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 (vaba), 42 
Euroopa Ühendus (kinnitusi annava d selle liikmesriigid, kasutades oma 
asjakohast ECE-sümbolit), 43 Jaapan, 44 (vaba), 45 Austraalia, 46 Ukraina, 
47 Lõuna-Aafrika, 48 Uus-Meremaa, 49 Küpros ja 50 Malta. Järgmised 
numbrid määratakse teistele riikid ele kokkuleppega (milles käsitletakse 
ratassõidukile ning sellele paigaldatavale või sellel kasutatavale varustusele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist  ning nende nõuete alusel väljastatud 
tunnistuste vastastikust tunnustamist) liitumise või selle ratifitseerimise kronoloogilises järjestuses. Määratud  numbrid edastab lepinguosalistele 
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.  
L 373/140 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 4.7. Tüübikinnitusmärk kinnitatakse tootja paigaldatud kere või sõiduki 
andmeplaadile või selle kõrvale. 
4.8. Käesoleva eeskirja 2. lisas on esitatud  näidised tüübikinnitusmärkide asetuse 
 kohta . 
5. TEHNILISED NÕUDED   
5.1. Kõik sõidukid peavad vastama käes oleva eeskirja 3. lisa tingimustele (mida 
kahekordsete sõidukite puhul on muudetud 9. lisaga). Tüübikinnituse eraldi 
saanud kered peavad olema 5. lisa või 10. lisa nõuete kohased. Kui sõiduki 
kerele on tüübikinnitus antud 10. lisa k ohaselt, antakse sõidukile tüübikinnitus 
sama lisa alusel. 
5.2. 8. lisa tehniliste tingimuste kohaselt peavad I klassi sõidukitesse pääsema 
ratastooli kasutavad inimesed ja teised  piiratud liikumisvõimega inimesed.  
5.3. I klassi mittekuuluvate sõidukite puhul võivad sobivaima lahenduse 
sissepääsu parandamiseks valida lepinguosalised. Kui aga I klassi mittekuuluvad sõidukid on varustatud piiratud liikumisvõimega inimestele 
või ratastooli kasutajatele mõeldud seadmetega, peavad sõidukid vastama 8. lisa asjakohastele nõuetele. 
5.4. Käesolev eeskiri ei piira lepinguosalise ametiasutuste õigust täpsustada, et 
teatavat laadi toimimist eeldatakse ainult sõidukitelt, mis 8. lisa kohaselt on varustatud seadmetega piirat ud liikumisvõimega sõitjate veoks. 
6. SÕIDUKI VÕI KERE TÜÜBIK INNITUSTE MUUDATUSED JA 
TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE  
6.1. Sõiduki tüübikinnituse andnud ametia sutust teavitatakse igast muudatusest 
sõiduki või kere tüübis. Kõnealune asutus võib seejärel: 
6.1.1. leida, et tõenäoliselt ei kahjus ta muudatused märgatavalt tüübikinnituse 
nõuetekohasust ning sõiduk või kere vastab endiselt nõuetele; või  
6.1.2. nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat 
katseprotokolli. 
6.2. Eeskirja kohaldavaid lepinguosalisi teavitatakse muudatusi käsitlevast 
tüübikinnitusest või sellest keeldumise st punktis 4.3. sätestatud korras. 
6.3. Tüübikinnituse laienduse väljastav  pädev asutus määrab laiendusele 
seerianumbri ning teavitab sellest käes olevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta 
kokkuleppe osalisi eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud näidisele vastava teatisega. 
7. TOODETE VASTAVUS  TÜÜBIKINNITUSELE  
 Lepingu 2. liites (E/ECE/324-E/ECE /TRANS/505/Rev.2) on sätestatud 
toodete vastavust tagavad menetlused, millele lisanduvad järgmised nõuded: 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/141 
 7.1. Sõidukid ja kered, millele on tüübiki nnitus antud käesoleva eeskirja alusel, 
valmistatakse vastavalt punktis 5 sätestatud nõudeid järgides antud tüübikinnitusele. 
7.2. Tüübikinnituse andnud pädev as utus võib igal ajal kontrollida 
tootmisettevõttes rakendatavaid toote tüübikinnitusele vastavuse kontrollimise meetodeid. Selliseid kontrolle korrald atakse tavaliselt kord kahe aasta 
jooksul. 
8. KARISTUSED TOODETE TÜÜBIK INNITUSELE MITTEVASTAVUSE 
KORRAL  
8.1. Sõidukile või kerele käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib 
tühistada, kui ei tä ideta punkti 5 nõudeid. 
8.2. Kui eeskirja kohaldav lepinguosaline tühistab varem antud tüübikinnituse, 
teavitab ta sellest viivitamata teisi eeskirja kohaldavaid lepinguosalisi eeskirja 1. lisa 2. liites esitatud näidisele vastava teatisega. 
9. TOOTMISE LÕPETAMINE
 
 Kui tüübikinnituse omanik lõpetab täielikult käesoleva eeskirja alusel 
tüübikinnituse saanud sõiduki või kere tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Asjakohase teabe saamise järel teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi eeskirja 1. lisa 1. osas  esitatud näidisele vastava teatisega. 
10. ÜLEMINEKUSÄTTED
 
10.1. Muudatuste seeria 01 jõustumisest al ates ei tohi ükski eeskirja kohaldav 
lepinguosaline keelduda ECE-tüübikinnituse andmisest seeria 01 muudatustega eeskirja alusel. 
10.2. Ükski eeskirja kohaldav lepinguosaline ei tohi keelduda riikliku 
tüübikinnituse andmisest sõiduki tüübile, mis on kinnitatud eeskirja muudatuste seeria 01 kohaselt. 
10.3. Eeskirja kohaldavad lepinguosalised annavad alates 36. kuust pärast 
käesoleva eeskirja jõustumist tüübikinnituse ainult siis, kui sõiduki tüüp, millele tüübikinnitus antakse, vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on 
muudetud muudatuste seeriaga 01.  
10.4. Käesolevat eeskirja kohaldavad leping uosalised võivad alates 72. kuust pärast 
eeskirja muudatuste seeria 01 jõustumist keelduda sõiduki esmasest riiklikust registreerimisest (esmasest kasutuselevõtust), kui sõiduk ei vasta eeskirja muudatuste seeria 01 nõuetele. 
11. TÜÜBIKINNITUSKATSETE KORR ALDAMISE EEST VASTUTAVATE 
TEHNILISTE TEENISTUSTE JA  HALDUSASUTUSTE NIMED NING 
AADRESSID  
L 373/142 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  Eeskirja kohaldavad lepinguosalis ed teatavad Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kuhu saadetakse teiste s riikides välja antud tüübikinnitust 
tõendav teade või tüübikinnituse laiendamise, sellest keeldumise või selle tühistamise teated. 
12. MÄRKUSED LUBATUD TELJEKOORMUSTE VÕI SÕIDUKI 
TÄISMASSI KOHTA  
 Kokkuleppe artikkel 3 ei piira lepinguosaliste õigust keelata oma 
territooriumil registreerida sõidukitüüpe,  millele mõni tein e lepinguosaline on 
käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse andnud, kui sõitjate või pagasi kaalu tõttu ületab sõiduki teljekoormus või täismass tema territooriumil kehtivate õigusaktidega lubatu. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/143 
 LISA  
 
LISADE LOETELU 
 
1. lisa   Tüübikinnitusdokumendid 
 I osa Teatiste näidised  II osa Tüübikinnituse tunnistus 2. lisa
  Tüübikinnitusmärkide paigutus 
3. lisa   Kõikidele sõidukitele esitatavad nõuded 
  Liide:  Staatilise ümberpaiskumispiiri kontrollimine arvutustega  
4. lisa   Selgitavad joonised 
5. lisa   Pealisehituse tugevus 
6. lisa   Mehhaniseeritud uste sulgumisjõudude mõõtmise juhised 
7. lisa   Erinõuded kuni 22  sõitjaga sõidukitele 
8. lisa   Nõuded piiratud liikumisvõi mega sõitjate juurdepääsu 
hõlbustavatele tehnilistele seadmetele 
9. lisa   Nõuded kahekorruselistele sõidukitele 
10. lisa   Iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus ja sellise sõiduki 
tüübikinnitus, mille kerele on an tud iseseisva tehnilise üksuse 
tüübikinnitus 
11. lisa   Massid ja mõõtmed 
L 373/144 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 1. LISA  
TÜÜBIKINNITU SDOKUMENDID 
1. osa  
Teatiste näidised  
1. liide  
TEATISE NÄIDIS 
Esitatakse eeskirja nr 107 alusel M 2- või M 3-kategooria sõidukite üldehitusega seonduva 
tüübikinnituse kohta 
Järgmine teave esitatakse, kui see on asjakohane , kolmes eksemplaris ning sellele peab olema 
lisatud sisukord. Kõik joonised esitatakse sobi vas mõõtkavas ja piisava põhjalikkusega A4 
formaadis või A4 formaadis voldikuna. Kui kasu tatakse fotosid, peavad need olema piisavalt 
üksikasjalikud.  
Elektrooniliste juhtsüsteemidega seadmete, os ade või iseseisvate tehniliste üksuste korral 
esitatakse andmed ka nende juhtsüsteemide töö kohta. 
1. ÜLDOSA 
1.1. Mark (tootja kaubanimi): 1.2. Tüüp: 1.2.1. Rung: 1.2.2. Kere või komplektne sõiduk: 1.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui  need on märgitud sõidukile (b): 
1.3.1. Rung: 1.3.2. Kere või komplektne sõiduk: 1.3.3. Märgistuse asukoht; 1.3.3.1. Rung: 1.3.3.2. Kere või komplektne sõiduk: 
1.4. Sõiduki kategooria (c): 
1.5. Tootja nimi ja aadress: 1.6. Koostetehas(t)e aadress(id): 2. SÕIDUKI ÜLDISED KONST RUKTSIOONILI SED TUNNUSED 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/145 
 2.1. Tüüpsõiduki fot od ja/või joonised: 
2.2. Kogu sõiduki mõõtjoonis: 2.3. Telgede ja rataste arv: 2.3.1. Topeltratastega telgede arv ja asend: 2.3.2. Juhttelgede arv ja asukoht  2.4. Runga (kui see on olemas) (üldjoonis): 2.5. Pikikandurites kasutatud materjalid (d): 2.6. Mootori paigutus ja asukoht: 
2.7. Juhikabiin (buldog- või tavaline kabiin) (z):  
2.8. Rooli asukoht: 2.8.1. Sõidukil on rool parem-/ vasakpoolseks 1
/ liikluseks. 
2.9. Täpsustage, kas mootorsõiduk on mõel dud haagiste vedamiseks ja kas haagis 
on pool-, kesktelg- või veotiisliga haagis: 
3. MASS JA MÕÕTMED (e) (kg ja mm; vajaduse korral viidata joonisele ) 
3.1. Teljevahe(d) (täiskoormaga) (f): 3.2. Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed) 3.2.1. Kereta runga korral 3.2.1.1. Pikkus (j): 3.2.1.2. Laius (k): 3.2.1.3. Kõrgus (sõidukorras) (l) (reguleeritava  kõrgusega vedrustuse korral märkida 
tavalise sõiduasendi kõrgus): 
3.2.1.4. Esiülend (m): 3.2.1.5. Tagaülend (n): 3.3. Täismassiga sõiduki raskuskeskme as end piki-, risti- ja vertikaalsuunas. 
3.4. Sõi dukorras sõiduki kere, veduki korral haakeseadme (v.a kategooria M1 
veduk), kui tootja on selle paigaldan ud, või runga või kab iiniga runga (kui 
tootja ei ole sõidukit lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab vedelike, tööriistade, 
varuratta ja juhi massi, ning bussi puhu l meeskonnaliikme massi, kui sõidukis 
on meeskonnaliikmele istekoht (o) (i ga variandi kohta maksimaalne ja 
minimaalne mass): 
L 373/146 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 3.4.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või 
kesktelghaagise korral koormus haakepunktis (iga variandi kohta maksimaalne ja minimaalne): 
3.5. Tootja sätestatud täismass (y) (i ga variandi kohta maksimaalne ja 
minimaalne): 
3.5.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede va hel (iga variandi kohta maksimaalne ja 
minimaalne): 
3.6. Igale teljele mõjuv suurim tehnilis elt lubatud koormus või täismass:  
3.7. Haakepunktile mõj uv suurim täismass: 
3.7.1. mootorsõiduki puhul: 4. KERE 4.1. Kere tüüp: ühekorruseline, kahekorruseline, liigendraamiga või madala 
põrandaga 1
/" 
4.2. Kasutatud materjalid ja  konstruktsioonipõhimõtted: 
5. ERISÄTTED REISIJATEVEOKS MÄÄRATUD MOOTORSÕIDUKITE 
KOHTA, MILLEL ON LISAKS J UHIISTMELE ROHKEM KUI 
KAHEKSA ISTEKOHTA 
5.1. Sõiduki klass (I klass, II klass,  III klass, A-klass, B-klass):  
5.2. Sõitjateruumi pindala (m2): 
5.2.1. Kokku (S o): 
5.2.2. Ülemine korrus (S oa): 1/ 
5.2.3. Alumine korrus (S ob): 1/ 
5.2.4. Seisukohad (S 1): 
5.3. Sõitjate arv (iste- ja seisukohad): 5.3.1. Kokku (N): 5.3.2. Ülemine korrus (N
a): 1/ 
5.3.3. Alumine korrus (N b): 1/ 
5.4. Sõitjate arv (istekohad): 5.4.1. Kokku (A): 5.4.2. Ülemine korrus (A
a): 1/ 
5.4.3. Alumine korrus (A b): 1/ 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/147 
 5.5. Meeskonnaliikmete kohti: jah/ei (1) 
5.6. Teenindususte arv: 5.7. Avariiväljapääsude arv (uksed, a knad, avariiluugid, ühendustrepp ja 
pooltrepp): 
5.7.1. Kokku: 5.7.2. Ülemine korrus:
 1/ 
5.7.3. Alumine korrus: 1/ 
5.8. Pakiruumide maht (m3): 
5.9. Pakiveo pinna suurus katusel (m2): 
5.10. Tehnilised seadmed sõidukisse sissep ääsu hõlbustamiseks (näiteks kaldtee, 
tõsteplatvorm, kallutussüsteem), kui need on paigaldatud: 
5.11. PEALISEHIT USE TUGEVUS: 
5.11.1. Eeskirja nr 66 kohase tüübik innituse number, kui see on olemas: 
5.11.2. Pealisehituste korral, mill el ei ole veel tüübikinnitust: 
5.11.2.1. sõidukitüübi pealisehituse täpne  kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed, 
konfiguratsioon ja koostisma terjalid ning meetod, m ille abil see on runga 
raami külge kinnitatud: 
5.11.2.2. Sõiduki joonised ja pealisehituse  tugevust või ülejäänud ruumi suurust 
mõjutavate sisustuselementide joonised: 
5.11.2.3. Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas: 
5.11.2.4. Suurim kaugus sõi duki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte 
vahel. 
(b) Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märke, mis ei ole asjakohased teatises 
kirjeldatud sõiduki, osa või iseseisva te hnilise üksuse tüüpide kirjeldamisel, 
asendatakse need märgid dokumentid es sümboliga "?" (nt ABC??123??). 
 _________________ _____________
 
Selgitavad märkused  
1/ Mittevajalik maha tõmmata (kui sobi b rohkem kui üks vastus, ei tõmmata 
midagi maha). 
  
L 373/148 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 (c) Nagu on määratletud sõidukite ehit ust käsitleva resolutsiooni tervikteksti 
(R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2) 7. lisas. 
(d) Võimaluse korral nimetada euronormile va stav tähis, vastasel juhul märkida: 
 a) materjali kirjeldus,  b) voolavuspiir,  c) tõmbetugevuspiir,  d) pikenemine (protsentides),  e) Brinelli kõvadus. 
(e) Kui üks versioon on tavalise juhikabiiniga ja teine magamiskohaga kabiiniga, 
esitatakse mõlema mass ja mõõtmed. 
(f) ISO-standard 612- 1978, tingimus nr 6.4. 
(j) 11. lisa, punkt 2.4.1. (k) 11. lisa, punkt 4.2. (l) 11. lisa, punkt 2.4.3. (m) ISO-standard 612- 1978, tingimus nr 6.6. 
(n) ISO-standard 612- 1978, tingimus nr 6.7. 
(o) Juhi kaaluks ja vajaduse korral m eeskonnaliikme kaaluks arvestatakse 75 kg 
(selle moodustavad inimese kaal 68 kg ja pagasi kaal 7 kg vastavalt ISO-
standardile 2416-1992), kütusepaak on tä idetud 90% ulatuses ja muud 
vedelikke sisaldavad süsteemid (v.a kasutatud vee süsteemid) 100% ulatuses tootja sätestatud mahust. 
(y) Haagise või poolhaagise korral, mille puhul haakeseadmele või sadulale 
langeb märkimisväärne vertikaalkoor mus, lisatakse tehniliselt lubatud 
täismassile nimetatud koormus ja gatuna maa raskuskiirendusega. 
(z) Eestjuhitav sõiduk – konfiguratsioon, mille korral üle poole mootori pikkusest 
on esiklaasi alumise serva eespoolseimas t punktist tagapool ja rooliratta 
rumm asub sõiduki pikkus e eesmises veerandis. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/149 
  
1. LISA  
TÜÜBIKINNITU SDOKUMENDID 
1. osa  
Teatiste näidised  
2. liide  
 
TEATISE NÄIDIS  
Esitatakse eeskirja nr 107 alusel M 2- või M 3-kategooria sõidukite kere üldehitusega seonduva 
tüübikinnituse kohta 
 
Järgmine teave esitatakse, kui see on asjakohane , kolmes eksemplaris ning sellele peab olema 
lisatud sisukord. Kõik joonised peavad olema piisavalt põhjalikud ning esitatakse A4 
mõõtkavas või A4 mõõdus kaustas. Kui kasuta takse fotosid, peavad need olema piisavalt 
üksikasjalikud. 
Elektrooniliste juhtsüsteemidega seadmete, os ade või iseseisvate tehniliste üksuste korral 
esitatakse andmed ka nende juhtsüsteemide töö kohta. 
 
1. ÜLDOSA 
1.1. Mark (tootja kaubanimi): 1.2. Tüüp: 1.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui  need on märgitud sõidukile (b): 
1.3.1. Kere või komplektne sõiduk: 1.3.2. Märgistuse asukoht: 1.3.3. Kere või komplektne sõiduk: 
1.4. Osade ja iseseisvate tehniliste üksuste korral määrata  ECE-tüübikinnitusmärgi 
asukoht ja kinnitusviis. 
1.5. Koostetehas(t)e aadress(id): 2. SÕIDUKI ÜLDISED KONST RUKTSIOONILI SED TUNNUSED 
2.1. Tüüpsõiduki fot od ja/või joonised: 
2.2. Kogu sõiduki mõõtjoonis: 2.3. Telgede ja rataste arv: 
L 373/150 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 2.4. Rung (kui see on olemas) (üldjoonis): 
2.5. Pikikandurites kasutatud materjalid (d): 2.6. Mootori paigutus ja asukoht: 2.7. Juhikabiin (buldog- või ninamikkabiin) (z): 2.8. Rooli asukoht: 3. MASSID JA MÕÕTMED (e) (kg ja mm) (vajadusel viidata joonisele) 3.1. Teljevahe(d) (täiskoormusel) (f): 3.2. Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed) 
3.2.1. Kere puhul, mi s on tüübikinnituse saanud ilma rungata: 
3.2.1.1. Pikkus (j): 3.2.1.2. Laius (k): 3.2.1.3. Kõrgus (sõidukorras) (l) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märkida 
tavalise sõiduasendi kõrgus): 
4. KERE 4.1. Kere tüüp: ühekorruseline, kahekorruse line, liigendiga või madala põrandaga 1
/ 
4.2. Kasutatud materjalid ja  konstruktsioonipõhimõtted: 
5. ERISÄTTED REISIJATEVEOKS MÄÄRATUD MOOTORSÕIDUKITE 
KOHTA, MILLEL ON LISAKS JUHIISTMELE ROHKEM KUI KAHEKSA ISTEKOHTA 
5.1. Sõi duki klass (I klass, II klass, III klass, A-klass, B-klass): 
5.1.1. Runga tüübid, millele võib tüübikinnituse saanud kere paigaldada (tootja(te) ja 
sõiduki(te) tüübid): 
5.2. Sõitjateruumi pindala (m
2): 
5.2.1. Kokku (S o): 
5.2.1.1. Ülemine korrus (S oa): 1/ 
5.2.1.2. Alumine korrus (S ob): 1/ 
5.2.2. Seisukohad (S 1): 
5.3. Sõitjate arv (iste- ja seisukohad): 5.3.1. Kokku (N): 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/151 
 5.3.2. Ülemine korrus (N a): 1/ 
5.3.3. Alumine korrus (N b): 1/ 
5.4. Istekohtade arv: 5.4.1. Kokku (A): 5.4.2. Ülemine korrus (A
a): 1/ 
5.4.3. Alumine korrus (A b): 1/ 
5.5. Teenindususte arv: 5.6. Avariiväljapääsude arv (uksed, aknad, avariiluugid, ühendustrepp ja pooltrepp): 
5.6.1. Kokku: 
5.6.2. Ülemine korrus: 1
/ 
5.6.3. Alumine korrus: 1/ 
5.7. Pakiruumide maht (m3):  
5.8. Pakiveopinna suurus katusel (m2): 
5.9. Tehnilised seadmed sõidukisse sissepääs u hõlbustamiseks (näiteks kaldtee, 
tõsteplatvorm, kallutussüsteem), kui need on paigaldatud: 
5.10. PEALISEHIT USE TUGEVUS: 
5.10.1. Eeskirja nr 66 kohase tüübik innituse number, kui see on olemas: 
5.10.2. Pealisehituste korral, mill el ei ole veel tüübikinnitust: 
5.10.2.1. Sõidukitüübi pealisehituse tä pne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed, 
konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on runga raami 
külge kinnitatud: 
5.10.2.2. Sõiduki joonised ja pealisehitu se tugevust või ülejäänud ruumi suurust 
mõjutavate sisustuselementide joonised: 
5.10.2.3. Sõidukorras sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas: 
5.10.2.4. Suurim kaugus sõid uki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte 
vahel. 
5.11. Käesoleva eeskirja punktid, millele kõnealune iseseisev tehniline üksus peab 
vastama: 
_________________ _____________ 
Selgitavad märkused : vaata 1. liide 
L 373/152 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 1. LISA  
TÜÜBIKINNITU SDOKUMENDID 
1. osa  
Teatiste näidised  
3. liide  
TEATISE NÄIDIS 
Esitatakse eeskirja nr 107 alusel M 2-või M 3-kategooria sõidukite üldehitusega seonduva 
tüübikinnituse kohta, kui sõiduki kerele on ee lnevalt antud tüübikinnitus kui iseseisvale 
tehnilisele üksusele 
Järgmine teave esitatakse, kui see on asjakohane , kolmes eksemplaris ning sellele peab olema 
lisatud sisukord. Kõik joonised esitatakse sobi vas mõõtkavas ja piisava põhjalikkusega A4 
formaadis või A4 formaadis voldikuna. Kui kasu tatakse fotosid, peavad need olema piisavalt 
üksikasjalikud. 
Elektrooniliste juhtsüsteemidega seadmete, os ade või iseseisvate tehniliste üksuste korral 
esitatakse andmed ka nende juhtsüsteemide töö kohta. 
 
1. ÜLDOSA 1.1. Mark (tootja kaubanimi): 1.2. Tüüp: 1.2.1. Rung: 1.2.2. Kere või komplektne sõiduk: 1.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui  need on märgitud sõidukile (b): 
1.3.1. Rung: 1.3.2. Kere või komplektne sõiduk: 1.3.3. Märgistuse asukoht: 1.3.3.1. Rung: 1.3.3.2. Kere või komplektne sõiduk: 1.4. Sõiduki kategooria (c): 1.5. Tootja nimi ja aadress: 1.6. Koostetehas(t)e aadress(id): 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/153 
 2. SÕIDUKI ÜLDISED KONST RUKTSIOONILI SED TUNNUSED 
2.1. Tüüpsõiduki fo tod või joonised: 
2.2. Kogu sõiduki mõõtjoonis: 2.3. Telgede ja rataste arv: 2.3.1. Topeltratastega telgede arv ja asend. 2.4. Rung (kui see on olemas) (üldjoonis): 2.5. Pikikandurites kasutatud materjalid (d): 2.6. Mootori paigutus ja asukoht: 
2.7. Rooli asukoht: 
2.7.1. Sõidukil on rool parem- / vasakpoolseks 1
/ liikluseks. 
3. Massid ja mõõtmed (e) (kg ja mm)  (vajadusel viidata joonisele) 3.1. Teljevahe(d) (täiskoormusel) (f): 3.2. Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed) 3.2.1. Kerega runga korral 3.2.1.1. Pikkus (j):  3.2.1.2. Laius (k): 3.2.1.2.1. Suurim laius: 3.2.1.3. Kõrgus (sõidukorras) (l) (reguleeritava kõrgusega vedrustuse korral märkida 
tavalise tööasendi kõrgus): 
3.3. Sõidukorras sõiduki kere, veduki korra l tootja paigaldatud haakeseadme (v.a 
M1-kategooria veduk) või runga või kabiiniga runga (kui tootja ei ole sõidukit lõpuni ehitanud) mass, mis sisaldab vedelike,  tööriistade, varuratta ja juhi massi, 
ning bussi puhul meesk onnaliikme kaalu, kui sõi dukis on meeskonnaliikmele 
istekoht: (o) (iga variandi koht a maksimaalne ja minimaalne) 
3.3.1. Kõnealuse massi jaotum ine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise 
korral koormus haakepunktis (iga variandi  kohta maksimaalne ja minimaalne): 
3.4. Tootja sätestatud täismass (y) (maksimaalne ja minimaalne): 3.4.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahe l ning poolhaagiste ja kesktelghaagiste 
puhul haakepunktile langev koormus (maksimaalne ja minimaalne): 
3.5. Igale teljele mõjuv suurim te hniliselt lubatud koormus või mass: 
L 373/154 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 4. Pealisehituse tugevus: 
4.1. Eeskirja nr 66 kohase tüübiki nnituse number, kui see on olemas: 
4.2. Pealisehituste korral, millel ei ole veel tüübikinnitust: 4.2.1. Sõidukitüübi pealisehituse täpne kirjeldus, kaasa arvatud mõõtmed, 
konfiguratsioon ja koostismaterjalid ning meetod, mille abil see on runga raami 
külge kinnitatud: 
4.2.2. Sõiduki joonised ja pealisehituse  tugevust või ülejäänud ruumi suurust 
mõjutavate sisustuselementide joonised: 
4.3. Sõidukorras sõiduki raskuskeskme as end piki-, rist- ja vertikaalsuunas: 
4.4. Suurim kaugus sõiduki välisseina ääres asetsevate reisijaistmete keskjoonte 
vahel. 
_________________ ___________ 
Selgitavad märkused : vaata 1. liide 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/155 
 1. lisa 2. osa 1. liide  
 
TEATIS 
(suurim formaat: A4 (210 mm x 297 mm)) 
  
Väljastanud asutuse nimetus: 
.......................................  
.........................................  
        Teatis  
sõiduki / osa / iseseisva tehnilise üksuse 2
/ tüübile 
 – tüübikinnituse andmise 2
/ 
– tüübikinnituse laiendamise 2 / 
– tüübikinnitusest keeldumise 2 / 
– tüübikinnituse tühistamise 2  
 kohta eeskirja nr 107 alusel.  Tüübikinnituse number:  Laiendamise põhjus:  I JAGU 
 
1. Mark (tootja kaubanimi): 2. Tüüp: 3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile / osale / 
iseseisvale tehnilisele üksusele 2
/ 3/ 
3.1. Märgistuse asukoht: 4. Sõiduki kategooria 2
/ 4/ 
4. Tootja nimi ja aadress: 
6. Osade ja iseseisvate tehniliste üksus te korral tüübikinnitusmärgi asukoht ja 
kinnitusviis: 
7 Koostetehas(t)e aadress(id): 
 
L 373/156 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 II JAGU 
1. Lisateave (vajaduse korral): vt lisand  
2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus: 3. Katseprotokolli esitamise kuupäev: 4. Katseprotokolli number: 5. Märkused (kui neid on): vt lisand 
6. Koht: 
7. Kuupäev: 8. Allkiri: 9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutuse le esitatud teabest, mida on võimalik 
taotluse korral saada. 
 
Tüübikinnituse tunnistuse nr ........ lisand 
sõiduki tüübikinnituse koht a eeskirja nr 107 alusel 
 1. Lisateave 
 
1.1. Sõiduki kategooria (M
2, M 3): 2/ 
 1.2. Kere ehitus (ühekorruseline või kahekorruseline, liigendiga, madala põrandaga) 
2
/ 
 
1.3. Suurim tehniliselt lubatud mass (kg):  1.4. Kogupikkus: . . . mm   
1.5. Kogulaius: . . . mm  
 1.6. Kogukõrgus: . . . mm   1.7. Sõitjate arv (iste- ja seisukohad): 
 
1.7.1. Kokku (N):  1.7.2. Ülemine korrus (N
a) 2/ 
 1.7.3. Alumine korrus (N
b) 2/ 
 
1.7.4. Istekohtade arv:  1.7.4.1. Kokku (A):  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/157 
 1.7.4.2. Ülemine korrus (A a) 2/ 
 
1.7.4.3. Alumine korrus (A b) 2/: 
 1.8. Pakiruumide maht (m
3): 
 1.9. Pakiveo pinna suurus katusel (m
2): 
 
1.10. Tehnilised seadmed sõidukisse sissepääsu hõlbustamiseks (näiteks kaldtee, 
tõsteplatvorm, kallutussüsteem): 
 1.11. Koormatud sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas:  1.12. Pealisehituse tugevus  
1.12.1.  tüübikinnituse number, kui seda nõutakse: 
 1.13.  Tüübikinnitus antud 11. lisa punkti 7.6.3.1 (A) või 7.6.3.1 (B) kohaselt 2
/ 
 2. Märkused: 
___________ 
  _______________ 1
/ Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmisest keeldunud või selle tühistanud 
riigi eraldusnumber (vaata eeskirja tüübikinnitussätteid). 
2/ Mittevajalik maha tõmmata. 
3/ Kui tüübi identifitseerimisan dmetes on märke, mis ei ol e tüübikinnituse tunnistusega 
hõlmatud sõiduki, osa või iseseisva tehnilise ük suse tüüpide kirjeldamisel asjakohased, 
asendatakse need märgid dokumentid es sümboliga "?" (nt ABC??123??). 
4/ Nagu on sätestatud sõidukite ehitust käs itleva resolutsiooni terviktekstis (R.E.3). 
L 373/158 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
1. LISA  
2. osa  
2. liide  
 
(suurim formaat: A4 (210 mm x 297 mm)) 
 
TEATIS 
 
 
 
Väljastanud asutuse nimetus: .............................................................. ……………………………………….. ………………………………………..  Teatis sõiduki / osa / is eseisva tehnilise üksuse 2/
 tüübile 
 – tüübikinnituse andmise 2
/ 
– tüübikinnituse laiendamise 2 / 
– tüübikinnitusest keeldumise 2 / 
– tüübikinnituse tühistamise 2  
 kohta eeskirja nr 107 alusel. Tüübikinnituse number: Laiendamise põhjus:  I JAGU  1. Mark (tootja kaubanimi):  2. Tüüp:  3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile / osale / 
iseseisvale tehnilisele üksusele 2
/ 3/ 
 3.1. Märgistuse asukoht:  4. Sõiduki kategooria 2
/ 4/ 
 5. Tootja nimi ja aadress: 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/159 
  
6. Osade ja iseseisvate tehniliste üksuste korral ECE-tüübikinnitusmärgi asukoht ja 
kinnitusviis: 
 7. Koostetehas(t)e aadress(id):   II JAGU 
 
1. Lisateave (vajaduse korral): vt lisand 2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus: 3. Katseprotokolli esitamise kuupäev: 4. Katseprotokolli number: 5. Märkused (kui neid on): vt lisand 
6. Koht: 7. Kuupäev: 8. Allkiri: 9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutuse le esitatud teabest, mida on võimalik 
taotluse korral saada. 
 
Tüübikinnituse tunnistuse nr ........ lisand 
sõiduki kerele kui iseseisv ale tehnilisele üksusele antava  tüübikinnituse kohta eeskirja nr 107 
alusel 
 1. Lisateave  1.1. Sõiduki kategooria, millele kere võib paigaldada (M
2, M 3): 2/ 
 1.2. Kere ehitus (ühekorruseline/kahekorru seline, liigendiga, madala põrandaga): 2
/ 
 1.3. Runga tüüp (tüübid), millele kere võib paigaldada:  1.4. Sõitjate arv (iste- ja seisukohad):  1.4.1. Kokku (N):  1.4.2. Ülemine korrus (N
a): 2/ 
 1.4.3. Alumine korrus (N
b): 2/ 
 1.4.4. Istekohtade arv:  
L 373/160 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 1.4.4.1. Kokku (A): 
 1.4.4.2. Ülemine korrus (A
a): 2/ 
 1.4.4.3. Alumine korrus (A
b): 2/ 
 1.5. Pakiruumide maht (m
3): 
 
1.6. Pakiveo pinna suurus katusel (m2): 
 1.7. Tehnilised seadmed sõidukisse sissepääs u hõlbustamiseks (näiteks kaldtee, 
tõsteplatvorm, kallutussüsteem): 
 1.8. Pealisehituse tugevus  1.8.1. tüübikinnituse numb er, kui seda nõutakse: 
 2. Märkused:  3. Punktid, mille nõuetel e kõnealune iseseisev tehniline üksus vastab: 
 
________ 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/161 
  
1. lisa 2. osa 3. liide  
 
(suurim formaat: A4 (210 mm x 297 mm)) 
 
TEATIS 
 
 
 
Väljastanud asutuse nimetus: .............................................................. ……………………………………….. ………………………………………..  Teatis sõiduki / osa / is eseisva tehnilise üksuse 2/
 tüübile 
 – tüübikinnituse andmise 2
/ 
– tüübikinnituse laiendamise 2 / 
– tüübikinnitusest keeldumise 2 / 
– tüübikinnituse tühistamise 2/  
 kohta eeskirja nr 107 alusel  Tüübikinnituse number: 
Laiendamise põhjus: 
  I JAGU  1. Mark (tootja kaubanimi):  2. Tüüp:  3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile / osale / 
iseseisvale tehnilisele üksusele 2
/ 3/ 
 3.1. Märgistuse asukoht:  4. Sõiduki kategooria 2
/ 4/ 
 5. Tootja nimi ja aadress:  
L 373/162 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 6. Osade ja iseseisvate tehniliste üksus te korral tüübikinnitusmärgi asukoht ja 
kinnitusviis: 
 7. Koostetehas(t)e aadress(id):   II JAGU  
1. Lisateave (vajaduse korral): vt lisand 
 2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus:  3. Katseprotokolli esitamise kuupäev:  4. Katseprotokolli number:  5. Märkused (kui neid on): vt lisand 
 6. Koht:  7. Kuupäev:  8. Allkiri:  9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutuse k ohta esitatud teabest, mida on võimalik 
taotluse korral saada. 
 Tüübikinnituse tunnistuse nr ........ lisand sellise sõiduki tüübikinnituse kohta, mille kerele  on juba antud tüübikinnitus kui iseseisvale 
tehnilisele üksusele
 eeskirja nr 107 alusel. 
 1. Lisateave  1.1. Sõiduki kategooria (M
2, M 3): 2/ 
 1.2. Täismass (kg):  1.3. Koormatud sõiduki raskuskeskme asend piki-, rist- ja vertikaalsuunas:  1.4. Pealisehituse tugevus  1.4.1.  Tüübikinnituse number, kui seda nõutakse: 
 1.5. Tüübikinnitus antud 11. lisa punkti 7.6.3.1 (A) või 7.6 .3.1. (B) kohaselt 2
/ 
 2. Märkused:  
___________ 
   
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/163 
  
       
 
_______________ 1
/ Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmisest keeldunud, selle tühistanud riigi 
eraldusnumber (vaata eeskirja tüübikinnitussätteid). 
2/ Mittevajalik maha tõmmata. 
3/ Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märk e, mis ei ole tüübikinnituse tunnistusega 
hõlmatud sõiduki, osa või iseseisva tehnilise üksuse tüüpide kirjeldamisel asjakohased, 
asendatakse need märgid dokumentid es sümboliga "?" (nt ABC??123??). 
4/ Nagu on sätestatud resolutsiooni terviktekstis (R.E.3). 
 
   
L 373/164 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 2. lisa  
 
TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE PAIGUTUS 
  
Näidis A
 
 
(vaata käesoleva eeskirja punkti 4.4.) 
 
 
Kui sõidukile on kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et eeskirja nr 107 kohaselt on asjaomane sõiduki tüüp selle konstr uktsioonilisi omadusi silm as pidades saanud III 
klassi kuuluvana tüübikinnituse numbriga 012 439 Hollandis (E 4). Tüübikinnituse number 
näitab, et kinnitus on antud eeskirja nr 107 nõuete kohaselt, mida on muudetud muudatuste 
seeriaga 01.  
Näidis B
 
 
(vaata käesoleva eeskirja punkti 4.5.) 
 Kui sõidukile on kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et asjaomane 
sõiduki tüüp on saanud tüübikinnituse Hollandis (E 4) eeskirjade nr 107 ja 43*
/ alusel. 
Tüübikinnitusmärgi esimesed kaks kohta näitavad, et asjaomaste tüübikinnituste andmise ajal hõlmas eeskiri nr 107 muudatuste seeriat 01 ja eeskiri nr 43 oli algsel kujul. 
___________ *
/ See number on esitatud näidiseks. 
 
   
01
a=8m mm i n
01010101
a=8m mm i n
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/165 
 Näidis C  
 
(vaata käesoleva eeskirja punkti 4.4.3.) 
  
 
  
Kui sõiduki kerele on kinnitatud eespool esitatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et eeskirja 
nr 107 kohaselt on asjaomane keretüüp selle kons truktsioonilisi omadusi silmas pidades saanud 
III klassi kuuluvana eraldi kerele antava (süm bol S) tüübikinnituse numbriga 012439 Hollandis 
(E 4). Tüübikinnituse number näitab, et kinnitu s on antud eeskirja nr 107 nõuete kohaselt, mida 
on muudetud muudatuste seeriaga 01.   
__________ 
a=8m mm i nR S01
L 373/166 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 3. LISA  
 
KÕIKIDELE SÕIDUKITEL E ESITATAVAD NÕUDED 
 
1.–6. (eraldatud) 
7. NÕUDED  
7.1 Üldist  
7.1.1. Kui ei ole sätestatud teis iti, tehakse kõik mõõtmise d tasasel ja horisontaalsel 
pinnasel seisva, normaal ses sõidukorras oleva, sõiduvalmis seisundile 
vastava massiga sõidukil. Kallutussüst eemi olemasolu korral reguleeritakse 
see nii, et sõiduki kõrgus vastab normaalsele sõiduasendile. Kui kerele 
antakse tüübikinnitus iseseisva tehnilise üksusena, peab tootja määrama kindlaks selle asendi tasase horisontaalse pinna suhtes. 
7.1.2. Kui käesoleva eeskirja nõuete kohaselt peab sõiduki (mille mass vastab 
sõidukorras sõiduki massile) teatav pind olema horisontaalne või mingi 
kindla nurga all, siis mehaanilise ve drustusega sõidukorras sõidukite korral 
võib pinna kalle olla suurem või suuren eda eeldusel, et tootja määratletud 
koormusseisundis vastab sõiduk kõn ealusele nõudele. Kallutussüsteemi 
olemasolu korral ei tohi seda seejuures kasutada. 
7.2. Mass ja mõõtmed
 
7.2.1. Sõidukid peavad vastam a 11. lisas esitatud nõuetele. 
7.2.2. Sõitjate ala   
7.2.2.1. Kogu sõitjate ala S 0 arvutamiseks lahutatakse sõiduki kogupõrandapinnast: 
7.2.2.1.1. juhiruumi pind, 7.2.2.1.2. uste juurde viivate astmelauda de ja kõigi muude kuni  300 mm sügavusega 
astmelaudade pindala, mille kohal liiguvad nende kasutamise korral uksed ja ukse avamise mehhanismid, 
7.2.2.1.3. kõik pinnad, mille kohal oleva ru umi kõrgus põrandast mõõdetuna on alla 
1350 mm, arvestamata punk tides 7.7.8.6.3. ja 7.7.8 .6.4. sätestatud lubatud 
eendeid. A- ja B-klassi sõidukitel või b seda mõõdet vähendada kuni 1200  
millimeetrini, 
7.2.2.1.4. kõik pinnad sõiduki s, millele sõitjate juurdepääs on punkti 7.9.4. kohaselt 
tõkestatud, 
7.2.2.1.5. kauba või pagasi vedamiseks ettenähtud ruum ide pindala, millele sõitjad 
juurde ei pääse, 
7.2.2.1.6. toitude serveerimiseks vajalike tööpindade pindala,  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/167 
 7.2.2.1.7. põrandapind või as tmete pind, mis jääb trepi, pooltrepi, ühendustrepi või 
astme alla. 
7.2.2.2. Seisvate sõitjate põrandapinna S 1 arvutamiseks lahutatakse pinnast S 0: 
7.2.2.2.1. põrandapinnad, mille  kalle ületab punktis 7.7.6. sätestatud maksimaalset 
väärtust, 
7.2.2.2.2. pinnad, millele ei  pääse juurde seisvad sõitja d, kui hõivatud on kõik istmed, 
välja arvatud klappistmed, 
7.2.2.2.3. kõigi osade pindala, mille kõr gus põranda kohal on väiksem punktis 7.7.5.1 
sätestatud istmetevahelise käigu kõrgu sest (arvestamata käepidemeid), 
7.2.2.2.4. juhi istekoha (selle kõige tagumi ses asendis) keset läbivast vertikaalsest 
risttasandist eespool asuv pind, 
7.2.2.2.5. istmete, välja arvatud klappistme te, ette jääv 300 mm laiune ala; kui istmed 
on külgsuunas paigutatud rattakoobaste kohale, võib seda väärtust vähendada 225 millimeetrini. Kui istmete paigutus t saab muuta, vaata kasutatavate 
istmete kohta punkti 7.2.2.4., 
7.2.2.2.6. pinnad, mida punktides 7.2.2.2.1.–7.2.2.2.5. ei ni metata mahaarvatava pinna 
hulgas ja millele ei saa asetada ri stkülikut mõõtmetega 400 mm × 300 mm, 
7.2.2.2.7. II klassi sõidukite pinn ad, millel sõitjad ei tohi seista, 
7.2.2.2.8. ülemise korruse kõik pinnad kahekorruselistes sõidukites, 7.2.2.2.9. ratastoolikohtade ala, kui selle hõiva vad ratastoolide kasutajad; vaata punkti 
7.2.2.4. 
7.2.2.3. Sõidukis peab olema teatav arv punkti 7.7.8. nõuetele vastavaid istekohti 
(mis ei ole klappistmed) (P). I, II võ i A-klassi sõidukites peab igal korrusel 
olevate istekohtade arv vastama vähemalt asjaomasel tasand il sõitjatele ja 
meeskonnaliikmetele (kui neid on) ette nähtud pinnaruutmeetrite lähema täisarvuni ümardatud väärtusele; I kl assi sõidukitel võib seda arvu 10% 
võrra vähendada, välja arvatud ülemisel korrusel. 
7.2.2.4. Kui sõiduki istekohtade arvu saab muuta, määratak se kindlaks seisukohtade 
pind (S
1) ja kohaldatakse punkti 7.2.3. sätteid vajaduse korral kõigi 
järgmiste olukordade suhtes: 
7.2.2.4.1. hõivatakse kõik istekohad, seejärel pind seisvatele sõitjatele ja kui ruumi 
veel üle jääb, siis pind ra tastoolide paigutamiseks; 
7.2.2.4.2. hõivatakse kõik seisukohad, seejärel pind istuvatele sõitjatele ja kui ruumi 
veel üle jääb, siis pind ra tastoolide paigutamiseks; 
 7.2.2.4.3. hõivatakse kõik ratastoolikohad, seisvate sõitjate ala ja seejärel ülejäävad 
istekohad. 
L 373/168 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.2.3. Sõidukite tähistamine . 
7.2.3.1. Esiukse lähedal sõiduki sees tähist atakse sõiduk selgelt loetavate ja vähemalt 
15 mm kõrguste tähtede või piktogra mmidega ning vähemalt 25 mm kõrguste 
numbritega; märkida tuleb järgmist: 
7.2.3.1.1. sõiduki maksimaalne istekohtade arv; 7.2.3.1.2. kui sõidukis on seisukohad, siis nende maksimaalne arv; 
7.2.3.1.3. kui sõidukis on ratastooli kohad, siis nende maksimaalne arv. 
7.2.3.2. Kui sõidukisse paigutatavate iste-, se isu- või ratastoolikohtade arvu saab 
muuta, kohaldatakse punkti 7.2.3.1. nõude id iga maksimaalse istekohtade 
arvu ning sellest tuleneva ratastoolide ja seisvate sõitj ate arvu suhtes. 
7.2.3.3. Juhi läheduses peab juhile selg elt nähtavas kohas olema pind, millel 
vähemalt 10 mm kõrguste tähtede või piktogrammidega ja 12 mm kõrguste numbritega on esitatud järgmised andmed: 
7.2.3.3.1. pagasi mass, mida võib vedada, kui sõiduk on koormatud maksimaalse arvu 
sõitjate ja meeskonnaliikmetega ni ng sõiduki täismassi või lubatud 
teljekoormust ei ületata. Pagasi mass hõlmab järgmist: 
7.2.3.3.1.1. pakiruumis oleva pagasi kaal (mass B, 11. lisa punkt 7.4.3.3.1.), 7.2.3.3.1.2. kui sõiduki katusele on paigaldatud pakiveoseadmed, siis katusel olevate 
pakkide mass (mass BX, 11. lisa punkt 7.4.3.3.1.). 
7.3. Pealisehituse tugevus
 
7.3.1. Kõigi II ja III klassi ühekorruselis te sõidukite pealisehitus peab vastama 5. 
lisa nõuetele. 
7.4. Stabiilsuskontroll  
7.4.1. Sõiduk peab olema nii stabiilne, et  ümberpaiskumispunkti ei ületata, kui 
pinda, millel sõiduk seisab, kalluta takse horisontaalpinnast 28 kraadi 
vaheldumisi mõlemale küljele. 
7.4.2. Eespool nimetatud katse ajal peab sõiduki mass vastama sõidukorras sõiduki 
massile, nagu on kirjeldatud käesoleva ees kirja punktis 2.18.; lisaks kehtivad 
järgmised nõuded: 
7.4.2.1. sõitjate istmetele asetatakse koormu sed Q (nagu on sätestatud 11. lisa punktis 
7.4.3.3.1.). Seisvate sõitjate või seis vate meeskonnaliikmetega sõidukis 
jagatakse koormuste Q raskuskeskmed või neid esindavad 75 kg koormused ühtlaselt seisukohtade või meeskonna p iirkonnas 875 mm kõrgusel. Kui 
sõiduki katusele on paigaldatud pakive oseadmed, kinnitatakse katusele pakke 
asendav ühtlaselt jaotatud mass (BX), mi s ei ole väiksem massist, mis tootja 
on 11. lisa punkti 7.4.3.3.1. k ohaselt ette näinud. Ülejäänud pakiruumides ei 
tohi pagasit olla; 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/169 
 7.4.2.2. kui sõiduki iste- või seisukohtade arvu saab muuta või selles on ette nähtud 
vähemalt üks ratastoolikoht, peavad  punktis 7.4.2.1. nimetatud koormused 
sõitjateruumi igas osas, kus muudatu si tehakse, vastama järgmistest 
väärtustest suurimale: 
 a) sõitjateruumi kõnealuses osas istuda  võivate sõitjate mass koos sõidukist 
eemaldatavate istekohtade massiga; 
 b) sõitjateruumi kõnealuses osas seista võivate sõitjate massi; 
 c) sõitjateruumi kõnealusesse osasse paigutatavate ratastoolides sõitjate 
mass (kokku 250 kg ratastooli kohta), mi s on iga ratastoolikoha keskmes 
paigutatud 500 mm kõrgusele põrandapinnast; 
 d) sõitjateruumi kõnealuses osas sõita võivate istuvate sõitjate, seisvate 
sõitjate ja ratastoolis sõitjate ning  nende erinevate kombinatsioonide 
mass. 
7.4.3. Astmed, mis peavad takistama sõiduki rataste külgsuunalist libisemist 
kallutuskatseseadmel, ei tohi olla kõr gemad kui kaks kolmandikku aluspinna, 
millel sõiduk enne kallutamist seisab, ja  sellele pinnale lähi ma ratta velje osa 
vahelisest kaugusest, kui sõiduk on  punkti 7.4.2. k ohaselt koormatud. 
7.4.4. Katse ajal ei tohi kokku puutud a sõiduki need osad, mis ka tavalisel 
kasutamisel omavahel kokku ei puutu, sa muti ei tohi detailid kahjustuda ega 
kohalt nihkuda. 
7.4.5. Teise võimalusena võib arvutuslikult tõestada, et punktides 7.4.1. ja 7.4.2. 
kirjeldatud tingimuste korral sõiduk ümber ei paisku. Arvutustes võetakse arvesse järgmisi parameetreid: 
7.4.5.1. mass ja mõõtmed; 7.4.5.2. raskuskeskme kõrgus; 7.4.5.3. vedrude konstandid; 7.4.5.4. rehvide vertikaal- ja horisontaalsuunaline jäikus; 7.4.5.5. õhkvedrustuse õhur õhu reguleerimisnäitajad; 
7.4.5.6. momentide rake nduspunktide asukohad, 
7.4.5.7. kere väändejäikus.  Arvutusmeetodit on kirjeldatud käesoleva lisa 1. liites. 7.5. Kaitse tuleohu vastu
 
7.5.1. Mootoriruum  
L 373/170 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.5.1.1. Mootoriruumis ei tohi kasutada  süttivaid mürasummutavaid materjale või 
materjale, millesse võib imenduda kütust , määrdeaineid või muid süttivaid 
materjale, kui neil ei ole läbitungimatut kattekihti. 
7.5.1.2. Mootoriruumi kujundamise või ära vooluavade kasutamisega tuleb niipalju 
kui võimalik vältida kütu se, määrdeainete või mu ude põlevate materjalide 
kogunemist mootoriruumi osadesse. 
7.5.1.3. Mootoriruumi või mu u soojusallika (näiteks seade pikkadel allamägesõitudel 
vabaneva energia neelamiseks, aeglusti, kütteseadmed, välja arvatud sooja 
vee ringluse põhimõttel töötavad sead med) ja ülejäänud sõiduki vahele 
paigaldatakse kuumuskindlas t materjalist vahesein. Kõik vaheseina juures 
kasutatavad kinnitusklambrid, tihen did jne peavad olema tulekindlad. 
7.5.1.4. Sõitjateruumis võib olla küttesead e, mis ei tööta sooja vee ringvoolu 
põhimõttel, kui selle kere on kaetud ma terjaliga, mis peab vastu seadme 
tekitatud temperatuurile, ja kui seade ei erita mürgiseid gaase ja on paigutatud 
nii, et ükski sõitja ei puut u kokku selle kuu ma pinnaga. 
7.5.2. Elektriseadmed ja juhtmed  
7.5.2.1. Kõik juhtmed peavad olema hästi isoleeritud; juhtmed ning elektriseadmed 
peavad taluma temperatuuri ning n iiskust, millega nad kokku puutuvad. 
Mootoriruumis kasutamise korral tule b erilist tähelepanu pöörata nende 
temperatuuritaluvusele ja vastupidavusele võimalike kahjustavate ainete mõju suhtes. 
7.5.2.2.  Ühtegi juhet ei tohi koormata s uurema voolutugevusega kui on sätestatud 
selle paigaldusviisi ja keskkonna suurimat temperatuuri arvestades. 
7.5.2.3.  Seadmed varustatakse kaitsmete või vooluringi katkestusseadmetega, välja 
arvatud käiviti, süüteseade (sädesüüt e korral), hõõgküünlad , mootorit seiskav 
seade ning laadimisvooluringi ja aku ma ssiühendust varustavad vooluringid. 
Kui nimivoolutugevus ei ületa 16 A, võib neid kaitsta ühe kaitsme või ühise vooluringikatkestiga. 
7.5.2.4. Kõik juhtmed peavad olema kaitstud ja kindlalt kinnitatud, nii et neid ei 
kahjustaks lõikumine, kulumine ega hõõrdumine. 
7.5.2.5.  Kui sõiduki vähemalt ühes vool uringis ületab pinge 100 V RMS 
(ruutkeskmine väärtus), peab juhile hästi kättesaadavas kohas olema käsitsilülitatav voolukatkesti, mis  eraldab nimetatud vooluringid 
põhivooluallikast ja mis ühendataks e vooluallika mõlema poolusega, kui 
vooluallikas on maandamata; see voolukatkesti ei tohi katkestada sõiduki välisvalgustuse vooluringi või vooluringe. See punkt ei kehti 
kõrgepingesüüteseadmete või sõiduki ühe seadme suletud vooluringide 
korral. 
7.5.2.6.  Kõik elektrijuhtmed paigaldatakse nii, et need ei puutuks kokku kütuse 
toitetorustiku, heitgaasisüsteemi osadega ega oleks liigse kuumuse käes, välja 
arvatud juhul, kui on kasutatud eriisolatsiooni ja erikaitseid, näiteks tõmbereleega väljalaskeklapi korral.  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/171 
 7.5.3. Akud  
7.5.3.1. Kõik akud peavad olema kindlalt kinnitatud ja kergesti juurdepääsetavad. 7.5.3.2.  Aku peab olema paigutatud väljas pool sõitjate- ja juhiruumi asuvasse 
välisõhuga ventileeritavasse ruumi. 
7.5.3.3. Akuklemmid peavad olema kaitstud lühise eest. 7.5.4. Tulekustutid ja käsiapteegid
 
7.5.4.1. Tulekustuti või tulekustutite paigaldamise tarvis nähakse ette koht, mille maht 
A- või B-klassi sõidukites peab olema vähemalt 8 dm3 ja I, II või III klassi 
sõidukites vähemalt 15 dm3. Vähemalt üks tulekustu ti peab asuma juhiistme 
läheduses.  
7.5.4.2. Käsiapteegile või käsiapteekidele nähakse ette koht. Selle koha maht peab 
olema vähemalt 7 dm3 ja vähim mõõde ei tohi olla väiksem kui 80 mm.  
7.5.4.3. Tulekustutid ja käsiapteegid võivad olla kaitstud vandalismi eest (näiteks 
suletavas sisekapis või sisselöödava klaasi taga), kui nende asukoht on selgelt tähistatud ja käepärast on vahendid nende hõlpsaks kättesaamiseks avariiolukorras. 
7.5.5. Materjalid
 
 Süttivad materjalid ei tohi olla he itgaasisüsteemile või muudele olulistele 
soojusallikatele lähemal kui 100 mm, välja arvatud juhul, kui materjal on 
tõhusalt kaitstud. Selleks, et määrdeai ned ja muud süttivad materjalid ei 
puutuks kokku heitgaasisüsteemi või muude  oluliste soojusallikatega võib 
sinna vajaduse korral paigaldada kaitsekilbi. Käesoleva punkti kohaselt on süttiv materjal see, mis ei ole mõ eldud kasutamiseks selles kohas tekkida 
võivate temperatuuride korral. 
7.6. Väljapääsud
 
7.6.1. Väljapääsude arv  
L 373/172 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.6.1.1. Sõidukil peab olema vähemalt kaks ust: kaks teenindusust või üks 
teenindusuks ja üks avariiuks. T eenindususte minimaalne arv on: 
Sõitjate arv Teenindususte arv 
 I ja A-KLASS  II KLASS  III ja B-
KLASS  
9–45 1 1 1 
46–70 2 1 1 
71–100 3 2 1 
>100 4 3 1 
 
7.6.1.2. Liigendsõidukitel peab sõiduki igas jäigas osas olema vähemalt üks 
teenindusuks, välja arvatud I klassi liigendsõidukis, kus sõiduki eesmises osas peab olema vähemalt kaks teenindusust. 
7.6.1.3. Käesoleva nõude kohaselt ei peet a avariiusteks elektriliselt käitatavaid 
teenindusuksi, välja arvatud juhul, kui neid on vajaduse korral kerge käsitsi 
avada, kui punktis  7.6.5.1. nimetatud seade on käivitatud. 
7.6.1.4. Väljapääse peab olema nii palju, et igas eraldatud ruumis oleks neid 
järgmiselt: 
Igas ruumis olevate sõitjate ja 
meeskonnaliikmete arv Väljapääsude minimaalne koguarv  
1–8 2 
9–16 3 
17–30 4 
31–45 5 
46–60 6 
61–75 7 
76–90 8 
91–110 9 
111–130 10 
>130 11 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/173 
  Avariiluuke võib arvestada ai nult ühena eespool mainitud 
avariiväljapääsudest. 
7.6.1.5. Liigendsõiduki iga jäika osa käs itatakse väljapääsude minimaalse arvu ja 
asukoha määramisel eraldi sõidukina, välja arvatud punktis 7.6.2.4. sätestatud 
juhul. Tualettruume ja kööke ei peet a avariiväljapääsude arvu määramisel 
eraldi ruumideks. Sõiduki iga jäiga osa kohta sätestatakse sõitjate arv. 
7.6.1.6. Kahe poolega teenindusust peetakse  kaheks ukseks, kahe- või mitmeosalist 
akent peetakse kaheks avariiaknaks. 
7.6.1.7. Kui juhiruumis puudub pääs sõitja teruumi läbikäigu kaudu, mis on punktis 
7.7.5.1.1. kirjeldatud ühe tingimuse koha ne, peavad olema täidetud järgmised 
tingimused: 
7.6.1.7.1. juhiruumis peab olema kaks väljapääs u, mis ei tohi olla samas külgseinas; kui 
üheks väljapääsuks on aken, peab s ee olema punktides 7.6.3.1. ja 7.6.8. 
avariiakendele esitatud nõuete kohane; 
7.6.1.7.2. lisasõitjatele on juhi kõrvale lubat ud paigutada üks või kaks istekohta; sellisel 
juhul peavad mõlemad p unktis 7.6.1.7.1. nimetatud väljapääsud olema uksed. 
Nendel istekohtadel istujate jaoks võib avariiukseks olla juhiuks, kui juhiiste, rool, mootoriruumi kate, käigukang, käsipidur jne ei ole liiga suureks 
takistuseks. Nende lisasõitjate pool e jäävat ust võib käsitada juhi 
avariiuksena. Juhiruumi sisaldavasse ruumi tohib paigaldada kuni viis 
lisaistet, kui lisaistmed ja nende istmete jaoks ette nähtud ruum vastavad käesoleva eeskirja kõikidele nõuetele ja vähemalt üks sõitjateruumi viiv uks vastab punktis 7.6.3. avar iiustele esitatud nõuetele; 
7.6.1.7.3. punktides 7.6.1 .7.1. ja 7.6.1.7.2. kirjeldatud tingimuste korral ei tohi 
juhiruumi väljapääse käsitada punktides  7.6.1.1.–7.6.1.2. nõutavate ustena ega 
punktis 7.6.1.4. nõutavate väljapääsudena, välja arvatud punktides 7.6.1.7.1. 
ja 7.6.1.7.2. nimetatud j uhtudel. Nende väljapääsude suhtes ei kohaldata 
punkte 7.6.3.–7.6.7., 7.7. 1., 7.7.2. ja 7.7.7. 
7.6.1.8. Kui juhiruumi ja selle lähedusse paigutatud istmekohtadeni pääseb peamisest 
sõitjateruumist läbikäigu kaudu, mis on punktis 7.7.5.1.1. ki rjeldatud ühe 
tingimuse kohane, ei nõuta juhiru umist otse avanevat väljapääsu. 
7.6.1.9. Kui punktis 7.6.1.8. kirjeldatud tingimustes on  juhiuks või mõni muu 
väljapääs juhiruumist olemas, võib se da pidada sõitjate väljapääsuks, kui: 
7.6.1.9.1. väljapääsu kasutamiseks ei ole va ja läbi pugeda rooli ja juhiistme vahelt; 
7.6.1.9.2. see vastab punktis  7.6.3.1. esitatud nõuetele avariiukse mõõtmete kohta. 
7.6.1.10. Punktide 7.6.1.8. ja 7.6.1.9. sätete  kohaldamine ei välista juhiruumi ja 
sõitjateruumi vahelise ukse või muu t õkke olemasolu, kui juht saab 
avariiolukorras selle tõkke kiiresti eemaldada. Sellise sissepääsutõkkega kaitstud ruumis olevat juhiust ei ar vata sõitjate väljapääsude hulka. 
L 373/174 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.6.1.11. Lisaks avariiustele ja -akendele pa igaldatakse II, III ja B-klassi sõidukitele 
avariiluugid. Need võib paigaldada ka I ja A-klassi sõidukitele. Avariiluukide minimaalne arv on: 
Sõitjate arv Avariiluukide arv 
kuni 50 L 
üle 50 2 
 
7.6.2. Väljapääsude paigutus  
 Rohkem kui 22 sõitjaistmeg a sõidukid peavad vastama järgmistele nõuetele. 
Kuni 22 sõitjaga sõidukid võivad olla kas järgmiste või 7. lisa punktis 1.2. 
sätestatud nõuete kohased. 
7.6.2.1. Olenevalt liiklussuunast riigis, kus sõ idukile antakse kasutamisluba, asetseb 
(asetsevad) teenindusuks(ed) sõiduki teeservale lähemal asuval küljel ja vähemalt üks neist peab olema sõiduki eesmises pooles. See ei välista sõiduki 
tagaseinas olevat ust ratast ooli kasutavate sõitjate jaoks. 
7.6.2.2. Punktis 7.6.1.1. nimetatud ustest kaks peavad asuma üksteisest nii kaugel, et 
nende keskpunkte läbivate vertikaalsete risttasandite vaheline kaugus moodustab vähemalt 40% sõitjateruumi k ogupikkusest. Kui üks neist ustest 
on kahe poolega ukse osa, mõõdetakse üksteisest kõige kaugemal asuvate 
uste vahelist kaugust. 
7.6.2.3. Väljapääsud paigutatakse nii, et ne nde arv sõiduki kummalgi poolel on enam-
vähem võrdne. 
7.6.2.4. Vähemalt üks avariiväljapääsudest p eab asuma sõiduki taga- või esiküljel. 
I klassi sõidukitel ja sõidukitel, m ille tagaosa on sõitjateruumist püsivalt 
eraldatud, on see nõue täidetud,  kui neile on paigaldatud avariiluuk. 
7.6.2.5. Sõiduki samal küljel olevad väljapääs ud peavad olema sõiduki pikkuse alusel 
sobivalt jaotatud. 
7.6.2.6. Sõiduki tagaküljel võib olla üks uks, kui see ei ole sõitjate teenindamiseks. 
7.6.2.7. Sõiduki avariiluugid peavad olema paigutatud järgmiselt: kui luuke on üks, 
peab see asuma sõiduki keskmises kol mandikus; kui luuke on kaks, peavad 
need olema üksteisest vähemalt 2 m kaugusel, mõõdetuna avade lähimate servade vahel paralleelselt sõiduki pikiteljega. 
7.6.3.  Väljapääsude minimaalsed mõõtmed
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/175 
  
7.6.3.1.  Eri liiki väljapääsud e minimaalsed mõõt med on järgmised: 
  I klass II ja III 
klass Märkused 
  Kõrgus (mm) 1800 1650 – 
Teenindusuks Ukseava Laius (mm) üksikuks: 650 
kahe poolega uks: 1200 Kui mõõdetakse käepidemete 
kõrgusel, võib laiust vähendada 100 mm võrra. 
Avariiuks  Kõrgus (mm) 1250 – 
  Laius (mm) 550  
Avariiaken Pind: (mm2) 400 000 Avasse peab olema võimalik 
paigutada ristkü lik mõõtmetega 
500 x 700 mm. 
Avariiaken on sõiduki tagaküljel, kui tootja ei 
ole paigaldanud eespool nimetatud 
minimaalsete mõõtme tega avariiakent. Avariiakna avasse peab olema võimalik paigutada 350 mm 
kõrgune ja 1550 mm laiune ristkülik. Avariiakna nurgad 
võivad olla ümardatud raadiusega kuni 250 mm . 
Avariiluuk Luugi ava Pind 
(mm2) 400 000 Avasse peab olema võimalik 
paigutada ristkü lik mõõtmetega 
500 x 700 mm. 
 
7.6.3.2. Kuni 22 sõitjaga sõidukid võivad olla  kas punktis 7.6.3.1. või 7. lisa punktis 
1.1. esitatud nõuete kohased. 
7.6.4. Teenindusustele esitatavad tehnilised nõuded  
7.6.4.1. Kõiki teenindusuksi peab saama seis va sõiduki korral (aga mitte tingimata 
sõidu ajal) kergesti avada nii seestpoolt kui ka väljastpoolt. Ust võib siiski 
väljastpoolt lukustada, kui seda saab seestpoolt avada. 
7.6.4.2. Kõik seadmed või mehhanismid teen indususte avamiseks väljastpoolt peavad 
asuma 1000 kuni 1500 mm kõrgusel maap innast ja uksest 500 mm kaugusel 
või lähemal. I, II ja III klassi sõidukitel peavad kõik seadmed või mehhanismid teenindususte avamiseks seestpoolt asuma põranda või seadmele lähima astme ülemisest pi nnast 1000 kuni 15 00 mm kõrgusel ja 
uksest 500 mm kaugusel või lähemal.  See ei kehti juhiruumis olevate 
seadmete kohta. 
7.6.4.3. Kõik üheosalised käsitsi avatavad ja suletavad hingedele või pöördeteljele 
paigaldatud uksed peavad olema paigalda tud hingedele või pöördeteljele nii, 
et avatud uks sulgub, kui see sõiduk i edasiliikumisel satub kontakti mõne 
paigaloleva esemega. 
L 373/176 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.6.4.4. Kui käsitsi avatavad ja suletava d teenindusuksed on püüdelukuga, peavad 
need olema kaheastmelise lukustusasendiga. 
7.6.4.5. Teenindusukse siseküljel ei tohi olla seadmeid, mis kataksid suletud ukse 
korral sõiduki sees olevad astmed. See ei välista, et suletud ukse korral on 
trepisüvendis ukse juhtimismehhanism ja muud ukse siseküljele kinnitatud seadmed, mis ei moodusta põranda pike ndust, millel sõitjatele võivad seista. 
See mehhanism ja need seadmed ei  tohi olla sõitjatele ohtlikud. 
7.6.4.6. Ebapiisava otsenähtavuse korral peav ad sõidukile olema paigaldatud optilised 
või muud seadmed, mille abil juht saab  oma kohalt kindlaks teha, kas mõni 
sõitja asub sees- või väljaspool sõi dukit mõne käsitsi avatava külgmise 
teenindusukse vahetus läheduses. 
 Kuni 22 sõitjaga sõiduki tagaseinas oleva teenindusukse korral on see nõue 
täidetud, kui juhil on võimalik märgat a 1 m kaugusel sõiduki taga seisvat 
1,3 m pikkust inimest. 
7.6.4.7. Sõiduki sissepoole avanevad uksed ja  nende mehhanism konstrueeritakse nii, 
et nende liikumine normaalsete kasutu stingimuste korral ei saa vigastada 
sõitjaid. Vajadusel paigaldata kse sobivad kaitseseadmed. 
7.6.4.8. Kui teenindusuks asub tualeti või mõne muu siseruumi ukse kõrval, tuleb 
tagada, et teenindusust ei saaks kogemata kasutada. See nõue ei kehti ukse puhul, mis lukustub automaatselt, kui sõiduki kiirus ületab 5 km/h. 
7.6.4.9. Kuni 22 sõitjaga sõidukitel ei tohi sõiduki tagaseinas olevaid teenindusuksi 
olla võimalik avada rohkem kui 115° ja vähem kui 85° ning need peavad avamisel automaatselt säilitama selle as endi. See ei välista võimalust selle 
tõkise ületamiseks ja ukse avamiseks s uurema nurga all, kui see on ohutu; see 
võib olla vajalik näiteks tagurdamisel kõrge laadimisplatvormi juurde või uste avamiseks 270°, et võimaldada vaba laadimisala sõiduki taga. 
7.6.5. Mehhaniseeritud teenindusustele esitatavad täiendavad tehnilised nõuded
 
7.6.5.1. Elektrisüsteemi töökorras olekus t sõltumata peab mehhaniseeritud 
teenindusust saama sõiduki seisu ajal ( kuid mitte tingimata sõidu ajal) avarii 
korral avada seestpoolt ja lukustamata uksi ka väljastpoolt seadmete abil,  
7.6.5.1.1. mis ei sõ ltu muudest ukse avamise seadmetest; 
7.6.5.1.2. sõiduki sees asuvate seadmete korral tuleb need paigaldada uksele või uksest 
kuni 300 mm kaugusele vähe malt 1600 mm kõrgusele esimesest trepiastmest; 
7.6.5.1.3. mis on uksele lähenedes ja ukse ees seistes selgelt näha ja hästi äratuntavad; 
kui need on paigaldatud lisaks tavalisel e avamisseadmele, siis peavad nad 
olema selgelt tähistatud kasutamiseks avariiolukorras; 
7.6.5.1.4. mida vahetult ukse juures seisev isik saab käsitseda ka üksi; 7.6.5.1.5. mis avavad ukse või võimalda vad seda hõlpsalt käsitsi avada; 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/177 
 7.6.5.1.6. mis võivad olla kaitstud lihtsalt ee maldatava või purustatava seadmega, mis 
võimaldab juurdepääsu avarii korral kasutatavale seadmele; avarii korral kasutatava seadme kasutamist või ka itseseadmete eemaldamist peab juht 
kuulma ning nägema,  
7.6.5.1.7. uks, mida juht avab ja sulgeb ja mis ei vasta punkti 7.6. 5.6.2. nõuetele, peab 
olema konstrueeritud nii, et see pärast ukse avamisseadmete rakendamist ja normaalasendisse tagasiviimist sulgub alles siis, kui juht kasutab sulgemisseadet. 
7.6.5.2. Kasutada võib ka juhiistmelt käita tavat seadet, mis lülitab välja avarii korral 
kasutatavad sõidukist väljaspool asuvad seadmed teenindususte lukustamiseks väljastpoolt. Sellisel juhul peavad välimised avarii korral kasutatavad seadmed mootori käivitamisel või e nne sõidukiiruse 20 km/h saavutamist 
jälle automaatselt sisse lülituma. Seejärel ei tohi avarii korral kasutatavad seadmed automaatselt välja lülituda, vaid  selleks peab juht uuesti sekkuma. 
7.6.5.3. Teenindusuksi, mida avab ja sulg eb juht, peab juht saama käsitseda oma 
istekohalt seadmete abil, mis on selgelt ja äratuntavalt tähistatud, välja arvatud pedaalide korral. 
7.6.5.4. Mehhaniseeritud teenindusuksed peav ad aktiveerima märgutule, mis hoiatab 
juhti, kui mõni uks ei ole täie likult sulgunud, ja on normaalses 
juhtimisasendis istuvale juhile selgesti nähtav igasuguse välisvalgustuse korral. Märgutuli peab süttima alati, kui ukse jäik konstruktsioon jääb täiesti avatud asendi ja täiesti suletud asendist 30 mm kaugusel asuva punkti vahele. Üks märgutuli võib anda teavet nii ühe  kui ka mitme ukse asendi kohta. 
Sellist märgutuld ei paigalda ta eesmise teenindusukse jaoks, kui see ei vasta 
punktide 7.6.5.6.1.1. ja 7.6.5.6.1.2. nõuetele. 
7.6.5.5. Seadmed, millega juht  saab mehhaniseeritud ust avada ja sulgeda, peavad 
olema konstrueeritud nii, et juht saab ukse liikumissuunda selle avanemisel ja 
sulgumisel igal ajal vastupidiseks muuta. 
7.6.5.6. Mehhaniseeritud teenindususte konstr uktsioon ja nende juhtsüsteem peavad 
tagama, et sulguvad uksed ei vigastaks ega kiiluks kinni sõitjaid. 
7.6.5.6.1. See nõue on täidet ud, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused: 
7.6.5.6.1.1. esiteks, kui sulg uvatele ustele avaldub mõnes 6. lisas kirjeldatud 
mõõtepunktis vastujõud, mis ei ületa 150 N, avaneb uks automaatselt taas 
täies ulatuses ja jääb seni avatuks, kuni rakendatakse sulgemisseade, välja 
arvatud juhul, kui tegemist on auto maatselt avanevate ja sulguvate 
teenindusustega. Vastujõu mõõtmiseks võib kasutada pädeva ametiasutuse 
rahuldavaks tunnistatud mõõtmismeetodit. Sellekohased juhised on esitatud käesoleva eeskirja 6. lisas. Lühiajaliselt võib jõud ka 150 N ületada, kui see ei ole suurem kui 300 N. Taasavamissüsteemi kontrollimiseks võib kasutada 60 mm kõrguse ja 30 mm laiuse ristlõ ikepinnaga ning 5 mm raadiusega 
ümardatud nurkadega kontrollkangi; 
7.6.5.6.1.2. teiseks, kui sõitja ra nne või sõrm jääb ukse vahele: 
L 373/178 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.6.5.6.1.2.1. avaneb uks automaatselt täies ulatuses ning jääb avatuks seni, kuni 
rakendatakse sulgemisseade, välja arvat ud juhul, kui tegemist on automaatselt 
sulguva ja avaneva teenindusuksega või 
7.6.5.6.1.2.2. saab sõitja rand me või sõrme ukse vahelt end vigastamata hõlpsalt välja 
tõmmata. Selle nõude täitmist saab k ontrollida käega või punktis 7.6.5.6.1.1. 
nimetatud kontrollkangi abil, mi lle üks ots on 300 mm pikkuses 
koonusekujuline jämedusega 30 millimee trist kuni 5 millimeetrini otsas. 
Kang ei tohi olla poleeritud ega õlitatud. Kui kontrollkang jääb ukse vahele, 
peab olema võimalik seda hõlpsasti eemaldada või 
7.6.5.6.1.2.3. jääb uks as endisse, mille puhul 60 mm kõrguse  ja 20 mm laiuse ristlõikega 
ning 5 mm raadiusega ümardatud nurkadega kontrollkang pääseb vabalt läbi tekkinud vahe. Selline asend ei tohi jääda täielikult suletud asendist 
kaugemale kui 30 mm. 
7.6.5.6.2. Eesmise teenindusukse korral on punkti 7.6.5.6. nõue tä idetud, kui uks: 
7.6.5.6.2.1. vastab punktide 7.6.5.6. 1.1. ja 7.6.5.6.1.2.  nõuetele või 
7.6.5.6.2.2. on pehmete ääristega; need ei tohi  olla nii pehmed, et ukse jäik konstruktsioon 
saavutaks täielikult suletud asendi, kui ukse vahele pannakse punktis 7.6.5.6.1.1. nimetatu d kontrollkang. 
7.6.5.7. Kui mehhaniseeritud teenindusuks  jääb suletuks ainult ukse pideva 
elektrivarustuse korral, peab uste elek trivarustuse katkemis est juhile teatama 
visuaalne signaalseade. 
7.6.5.8. Kui sõidukisse on paigaldatud käivit amist takistav seade, peab see toimima 
kiirustel alla 5 km/h ja seda ei tohi olla võimalik suurematel kiirustel sisse lülitada. 
7.6.5.9. Kui sõidukil puudub käivitamist taki stav seade, peab seisva sõiduki 
liikumahakkamisel, kui mõni mehhanisee ritud teenindusuks ei ole täielikult 
sulgunud, aktiveeruma juhile kuuldav he lisignaal. Punkti 7. 6.5.6.1.2.3. nõuete 
kohaste uste korral peab helisignaal aktiv eeruma, kui sõiduki kiirus ületab 5 
km/h. 
7.6.6. Automaatselt avanevatele ja sulguvate le teenindusustele esitatavad täiendavad 
tehnilised nõuded  
7.6.6.1. Avamisseadmete rakendamine  
7.6.6.1.1. Isetoimiva teenindusukse avamissead meid peab saama sisse ja välja lülitada 
ainult oma istmel asuv juht, välja arvat ud punktis 7.6.5.1. ni metatud juhtudel. 
7.6.6.1.2. Sisse- ja väljalülitamine võib toimud a vahetult, kasutades selleks lülitit, või 
kaudselt, näiteks eesmise teenindu sukse avamise ja  sulgemisega. 
 7.6.6.1.3. Avamisseadmete kasutamisest peab andma märku indikaator sõiduki sees ja 
kui ust avatakse väljastpoolt, ka väljaspool sõidukit; indikaator (näiteks 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/179 
 valgustusega lüliti, valgustusega tingmär k) peab asuma asjaomasel uksel või 
selle kõrval. 
7.6.6.1.4. Kui süsteem käivitatakse lüliti abil, peab näiteks lüliti asend, märgutuli või 
valgustatud lüliti juhile selgelt märku andma süsteemi talitusest. Lüliti peab 
olema tähistatud ja paigutatud nii, et seda ei saa segamini ajada mõne muu 
juhtimisseadmega. 
7.6.6.2. Isetoimivate teenindususte avamine  
7.6.6.2.1. Kui juht on  avamisseadmed käivitanud, peav ad sõitjad saama teenindusuksi 
avada järgmiselt: 
7.6.6.2.1.1. seestpoolt, vajutade s näiteks surunupule või läbides valguskiir-tõkise ja 
7.6.6.2.1.2. väljastpoolt, välja ar vatud ainult väljumiseks ette nähtud uste korral, vajutades 
valgustatud surunuppu, vajutades sur unuppu valgustatud tingmärgi all või 
muu sarnase asjakohase juhisega seadme abil.  
7.6.6.2.2. Punktis 7.6. 6.2.1.1. nimetatud surunuppudele vajutamine ja punktis 7.7.9.1. 
nimetatud kommunikatsioonivahendite kasu tamine juhiga suhtlemiseks võib 
edastada signaali, mis salvestatakse ja mis avab ukse, kui juht on käivitanud 
avamisseadmed. 
7.6.6.3.  Isetoimivate teenindususte sulgemine  
7.6.6.3.1. Kui mõni isetoimiv teenindusuks on avanenud, pe ab see teatud aja pärast 
uuesti automaatselt sulguma.  Kui mõni sõitja selle aja jooksul sõidukisse 
siseneb või väljub, tagatakse ohutusseadme (näiteks põrandakontakti, valguskiir-tõkise või ühesuunalise läbikäiguvärava) abil, et seda ajavahemikku piisavalt pikendatakse. 
7.6.6.3.2. Kui sõitja siseneb sõidukisse või väljub sellest ukse sulgumise ajal, peab 
sulgumisprotsess automaatselt katkema ja uks avatud asendisse tagasi pöörduma. Vastassuunalise liikumise käiv itamiseks võib kasutada punktis 
7.6.6.3.1. nimetatud ohutussead meid või mõnd muud seadet. 
7.6.6.3.3. Punkti 7.6.6.3.1. koh aselt automaatselt sulgunud ukse peab sõitja saama 
punkti 7.6.6.2. kohaselt uuesti avada; see ei  kehti, kui juht on avamisseadmed 
välja lülitanud. 
7.6.6.3.4. Kui juht lülitab välja isetoimiva te teenindususte avamisseadmed, peavad 
avatud uksed punktide 7 .6.6.3.1. ja 7.6.6. 3.2. kohaselt uuesti sulguma. 
7.6.6.4. Eriotstarbeliste, näiteks lapsevankriga sõitjate, piiratud liikumisvõimega 
sõitjate jne teenindamiseks ette nähtud uste automaatse sulgumise takistamine  
7.6.6.4.1. Juhil peab olema võimalik us te automaatset sulgumist spetsiaalse 
juhtimisseadme abil takistada. Ka sõ itjad peavad spetsiaalsele surunupule 
vajutades saama takistada ukse sulgumist. 
7.6.6.4.2. Ukse automaatse sulgumise takist amisest peab juhile märku andma näiteks 
visuaalne märgutuli. 
L 373/180 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.6.6.4.3. Juht peab igal juhul saama automaatset sulgumist taaskäivitada. 
7.6.6.4.4. Sellele järgnev sulgumine peab toimuma punk ti 7.6.6.3. kohaselt. 
7.6.7. Avariiustele esitatavad tehnilised nõuded  
7.6.7.1. Seisva sõiduki avariiust peab olema võimalik seest ja väljast hõlpsasti avada. 
See nõue ei välista seda, et ukse võib lukustada ka väljastpoolt, kui selle saab alati seestpoolt avada, kasutades tavapärast avamisseadet. 
7.6.7.2. Avariiuks ei tohi olla mehhaniseeritud, kui seda kasutatakse avariiuksena, 
välja arvatud juhul, kui uks pärast  punktis 7.6.5.1. sätestatud seadme 
kasutamist ja normaalasendisse tagasipöördumist ei sulgu enne, kui juht 
kasutab ukse sulgemisseadet. Avariiuks ei  tohi olla liuguks, välja arvatud kuni 
22 sõitjaga sõidukites. Nende sõidukite puhul võib kasutada avariiuksena liugust, kui on tõestatud, et seda ust saab pärast eeskirja nr 33 kohaselt 
sooritatud laupkokkupõrke katset avada tööriistade abita. 
7.6.7.3. Juhtimisseadmed või mehhanismid avariiuste avamiseks väljastpoolt peavad 
asuma maapinnast 1000 kuni 1500 mm kõrgusel ja uksele lähemal kui 
500 mm. I, II ja III klassi sõidukitel peavad kõik juhtimisseadmed või mehhanismid avariiuste avamiseks seestpoolt olema põrandapinnast või seadmele lähima astme pinnast 1000 kuni 1500 mm kõrgusel ja uksele lähemal kui 500 mm. See ei kehti juhiruumis olevate seadmete kohta. 
7.6.7.4. Sõiduki küljele paigutatud hingede l pöörduvatel avariiustel peavad hinged 
olema ukse eespoolsel äärel ning uks p eab avanema väljapoole. Kasutada 
võib rihmu, kette või muid avanemisnurka piiravaid seadmeid, kui need ei 
takista ukse avamist ja selle avatuks jäämist vähemalt 100° nurga all. Kui avariiuksele on tagatud vaba juurdepääs, ei nõuta minimaalset 100° avanemisnurka. 
7.6.7.5. Avariiuksed peavad ol ema kindlustatud tahtmatu kä itamise vastu. See nõue ei 
kehti avariiukse kohta, mis lukustub au tomaatselt, kui sõiduki kiirus ületab 
5 km/h. 
7.6.7.6. Avariiustel peab olema helisignaalse ade, mis hoiatab juhti, kui uksed ei ole 
korralikult suletud. Signaalseadme peab käivitama ukse lukustusriivi või ukse 
käepideme liikumine, mitte ukse liikumine. 
7.6.8. Avariiakendele esitatavad tehnilised nõuded
 
7.6.8.1. Hingedel pöörduvad või väljalü katavad avariiaknad peavad avanema 
väljapoole. Väljalükatavad aknad ei t ohi avamisel sõidukist täielikult 
eralduda. Väljalükatavate akende süsteem peab olema selline, et nende tahtmatu väljalükkamine on võimatu. 
7.6.8.2. Kõik avariiaknad peavad olema: 7.6.8.2.1. sobivaks tunnistatud seadme abil s eest- ja väljastpoolt hõlpsasti ning kiiresti 
avatavad või  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/181 
 7.6.8.2.2. valmistatud purunevast kildumatust klaasist. See välistab kihilisest klaasist 
akende või plastakende kasutamise. Iga avariiakna läheduses peab olema sõidukis viibijatele kergesti kättesaadav seade aknaklaasi purustamiseks. 
7.6.8.3. Väljastpoolt lukustatavad avariiakna d peavad olema sellise konstruktsiooniga, 
et neid saab seestpoolt igal ajal avada. 
7.6.8.4. Kui avariiaken on akna ülaserva  paigutatud hingedel pöörduv aken, peab 
sellel olema seade, mis hoiab akna  täielikult avatuna. Kõik hingedel 
pöörduvad avariiaknad peavad töötama nii, et need ei takista vaba läbipääsu 
nii seestpoolt kui ka väljastpoolt sõidukit. 
7.6.8.5. Kõrgus akna all olevast põrandapinnast (arvestamata lokaalseid 
kõrvalekaldeid, näiteks rattakoopad või ülekandemehhanismi korpus) sõiduki küljele paigaldatud avariiakna alumise servani ei tohi hingedel pöörduva 
avariiakna korral olla üle 1200 mm ega alla 650 mm ja purustatava klaasiga 
akna korral alla 500 mm.  
 Hingedel pöörduva avariiakna korral võib alumise serva kõrgust vähendada 
500 mm-ni, kui aknaaval on kuni kõrguseni 650 mm kaitseseade, mis välistab sõitjate sõidukist väljakukkumise. Kui akna aval on kaitseseade, ei tohi sellest 
kõrgemal oleva aknaava mõõt olla väik sem avariiakna miinimumsuurusest. 
7.6.8.6. Hingedel pöörduval avariiaknal, mida juhiistmelt selgesti ei näe, peab olema 
helisignaalseade, mis hoiatab juhti, kui aken ei ole täielikult suletud. Signaalseadme peab käivita ma akna sulguri liikumine,  mitte akna liikumine. 
7.6.9. Avariiluukidele esitatavad tehnilised nõuded
 
7.6.9.1. Avariiluugid peavad töötama nii, et need ei takista vaba läbipääsu nii 
seestpoolt kui ka väljastpoolt sõidukit. 
7.6.9.2. Katuses olevad avariiluugid pe avad olema väljalükatavad, hingedel 
pöörduvad või valmistatud hõlpsalt purustatavast kildumatust klaasist. Põrandaluugid peavad olema hingedel pöörduvad või väljalükatavad ning varustatud akustilise signaalseadmega, mi s teavitab juhti, kui luuk ei ole 
kindlalt suletud. Hoiatusseade peab käivituma põrandaluugi lukustusseadme 
liikumisel, mitte luugi liik umisel. Põrandaluugid peav ad olema kaitstud nende 
tahtmatu kasutamise vastu. See nõue  ei kehti põrandaluugi kohta, mis 
lukustub automaatselt, kui sõid uki kiirus ületab 5 km/h. 
7.6.9.3. Väljalükatavad põrandaluugid ei to hi nende kasutamisel sõiduki küljest 
täielikult eralduda, et luuk ei ohustaks teisi liiklejaid. Väljalükatavate avariiluukide mehhanism peab olema se lline, mis takistab nende tahtmatut 
väljalükkamist. Väljalükatavaid põrandaluuke peab olema võimalik välja lükata ainult sõitjateruumist. 
7.6.9.4. Hingedel pöörduvad avariiluugid peavad  avanema sõiduki suhtes ette- või 
tahapoole ning avanemisnurk peab  olema vähemalt 100°. Hingedel 
pöörduvad põrandaluugid peavad pöörduma sõitjateruumi sisse. 
L 373/182 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.6.9.5. Avariiluugid peavad olema seest- ja väljastpoolt kergesti avatavad või 
eemaldatavad. See nõue ei välista avariiluugi lukustamise võimalust sissepääsu takistamiseks valveta jäetud sõidukisse, kui avariiluuke saab seestpoolt tavalise avamis- või eemal damisseadme abil alati avada või 
eemaldada. Hõlpsalt purustatavast mate rjalist avariiluugi korral peab selle 
läheduses asuma sõidukis viibivatele inimestele ke rgesti kättesaadav seade, 
millega saab luugi purustada. 
7.6.10. Sissetõmbuvale trepile  esitatavad tehnilised nõuded
 
 Sissetõmbuv trepp peab va stama järgmistele nõuetele: 
7.6.10.1. sissetõmbuva trepi kasutuse võ ib viia sünkrooni teenindusukse või 
avariiuksega; 
7.6.10.2. suletud ukse korral ei tohi sisse tõmbuva trepi ükski osa ulatuda sellega 
külgneva kereosa piirjoonest rohkem kui 10 mm väljapoole; 
7.6.10.3. kui uks on avatud ja sissetõmbuv tr epp väljalükkunud asendis, peab selle pind 
vastama käesoleva lisa punkti 7.7.7. nõuetele; 
7.6.10.4. elektriliselt juhitava trepiga sõiduk ei tohi omal jõul liikuma hakata, kui trepp 
on väljalükkunud asendis. Käsitsi juhitava sissetõmbuva trepi korral peab helisignaal andma juhile märku, kui tr epp ei ole täielikult sisse tõmbunud; 
7.6.10.5. kui sõiduk liigub, peab olema välista tud, et elektriliselt juhitav trepp lükkuks 
välja. Trepi juhtimisseadme rikke korra l peab trepp sisse tõmbuma ja jääma 
sissetõmbunud asendisse. Asjakohase ukse töötamist ei tohi selline rike ega 
trepi kahjustumine või blokeerumine mõjutada; 
7.6.10.6. kui sõitja seisab elektriliselt j uhitaval sissetõmbuval trepil, peab olema 
välistatud, et asjaomast ust saaks sulgeda. Selle nõude täitmist kontrollitakse väikelapse kehakaalule vastava 15 kg ra skuskeha asetamisega trepi keskosale. 
Seda nõuet ei kohaldata juhi otseses vaateväljas olevate uste korral; 
7.6.10.7. sissetõmbuva trepi liikumine ei tohi tekitada kehavigastusi sõitjatele ega 
peatustes seisvatele inimestele; 
7.6.10.8. sissetõmbuva trepi ette ja taha suunatud nurgad peavad olema ümardatud 
vähemalt 5 mm raadiusega; servad peavad olema ümardatud vähemalt 
2,5 mm raadiusega; 
7.6.10.9. kui sõitjateruumi uks on avatud, peab sissetõmbuv trepp seisma kindlalt 
väljalükatud asendis. Kui ühe astmega trepi keskele asetatakse mass 136 kg 
või kahe astmega trepi keskele mass 272  kg, ei tohi astme läbipaine olla 
üheski punktis suurem kui 10 mm. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/183 
 7.6.11. Märgistused  
7.6.11.1. Avariiväljapääsud märgistatakse sõiduki sees ja väljas kirjaga 
“avariiväljapääs”, millele on vajaduse korral lisatud rahvusvaheliselt levinud 
sümbol. 
7.6.11.2. Seadmed teenindususte juhtimisek s avarii korral ja kõik avariiväljapääsude 
juhtimise seadmed tähistatakse nii sõiduki sees kui ka väljas asjakohase sümboli või selgesõnalise tekstiga. 
7.6.11.3. Väljapääsudele või nende lähedale kinnitatakse selged juhised väljapääsude 
kasutamise kohta avarii korral. 
7.6.11.4. Arvestades, kus riigis (riikides) taot leja soovib sõidukit turustada, sätestab 
tüübikinnitust andev ametiasutus keel e, milles esitatakse punktide 7.6.11.1. 
kuni 7.6.11.3. kohased tekstid, ja teeb seda vajaduse korral koostöös 
asjaomase riigi (asjaomaste riikide) päde vate ametiasutustega. Kui selle riigi 
ametiasutus, kus sõiduk peab kasutusl oa saama, keelt muudab, ei too see 
muudatus kaasa uue tüübikinnitu smenetluse korraldamist. 
7.7. Sisustuselemendid
 
7.7.1. Juurdepääs teenindusustele (vaata 4. lisa joonist l) 
7.7.1.1. Vabast ruumist, mis ulatub teenin dusuksega külgseinast sõiduki sisemusse, 
peab püstasendis läbi mahtuma 20 mm paksune, 400 mm laiune ja 700 mm 
kõrgune ristkülikukujuline tahvel, mis asub põrandast 700 mm kõrgusel ning 
millele on sümmeetriliselt asetatud teine,  550 mm laiune tahvel; teise tahvli 
kõrgus on selline, nagu asjaomase sõi duki klassile on sätestatud. Kahest 
tahvlist koosnevat katsekeha liigutatakse ukseavaga paralleelselt algasendist, mille korral sõiduki siseruumile lähim välispind on puutujasihiline ukseava välimise äärega, kohani, kus see puutub esimest astet, seejärel hoitakse seda 
siseneva isiku tõenäolise liikumis suunaga täisnurga all risti. 
7.7.1.2. Ülemise ristkülikukujulise tahvli mõõtmed peavad iga sõidukiklassi ja -
kategooria korral vastama allpool esitatud tabelis sätestatud mõõtmetele. Teise võimalusena võib kasutada 500 mm kõrgust trapetsikujulist katsekeha, mis moodustab ülemineku ülemise ja al umise katsekeha laiuse vahel. Sel 
juhul peab ristkülikukujulise osa ja ülemise trapetsikujulise osa kogukõrgus 
kõigi rohkem kui 22 sõitjaga sõiduk iklasside korral olema 1100 mm ja kuni 
22 sõitjaga sõidukiklasside korral 950 mm. 
  
 Sõiduki klass Ülemise katsekeha kõrgus (mm) 
(Mõõde ‘A’ joonis 1) Kogukõrgus Laius 
   Alternatiivne trapetsikujuline 
osa   
L 373/184 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  A* /-klass 950 950 1650 550 ** / 
 B* /-klass 700 950 1400  
 I klass 1100 1100 1800  
 II klass 950 1100 1650  
 III klass 850 1100 1550  
 * / Kuni 22 sõitjaga sõidukite puhul võib alumine tahvel olla ülemise tahvli 
suhtes nihutatud, kui see on paigutatud samas suunas. 
 ** / Ülemise tahvli laius võib ülaosas olla kuni 400 mm, kui see hõlmab ka 
kaldkanti, mille kalle ei ületa 30° horisontaaljoone suhtes. 
7.7.1.3. Kui kahest tahvlist koosneva kats ekeha kesktelge on nihutatud ristsuunas 
algasendist 300 mm võrra ja kahest ta hvlist koosnev katsekeha puudutab trepi 
pinda, tuleb katsekeha jätta sellesse asendisse. 
7.7.1.4. Seejärel nihutatakse vaba läbip ääsu kontrollimiseks kasutatavat silindrilist 
katsekeha (vt 4. lisa joonist 6), alustades läbikäigust, liikudes sõidukist väljuva sõitja tõenäolises liikumissuuna s, kuni selle kesktelg on jõudnud 
vertikaaltasandini, mis läbib ülemise astme kõige ülemist serva, või kuni ülemise silindri puutujatasand puudutab ka hest tahvlist koosnevat katsekeha, 
sõltuvalt sellest, millise punktini enne jõutakse, ning hoitakse seda selles asendis (vt 4. lisa joonist 2). 
7.7.1.5. Punktis 7.7.1.4. sätestatud asendis oleva silindrilise katsekeha ja punktis 
7.7.1.3. sätestatud asendis oleva kahest tahvlist koosneva katsekeha vahel peab olema vaba ruum, m ille kõrgeim ja madalaim piir on esitatud 4. lisa 
joonisel 2. See vaba ruum peab võima ldama takistamatult läbi pääseda 
vertikaalsel tahvlil, mille kuju ja mõõtmed on sa mad mis silindrilisel 
katsekehal (punkt 7.7.5.1.) ja mille ke skläbilõige ning paksus ei ületa 20 mm. 
Liigutades tahvlit sissepääsu kasutava sõitja tõenäolises liik umissuunas, tuleb 
tahvlit nihutada puutujasihilisest asendist silindrilise katsekeha suhtes kuni selle väliskülg puutub kokku kahest tahvlist koosneva katsekeha siseküljega, puudutades astme ülaservadega määrat ud tasandit või tasandeid (vt 4. lisa 
joonist 2). 
7.7.1.6. Vaba ruum katsekeha takistamatuks läbipääsuks ei tohi hõlmata ruumi, mis 
ulatub kuni 300 mm ettepoole ette- või tahapoole suunatud asendiga istme 
koormamata istmepadjast või kuni 225 mm ettepoole rattakoobastele paigutatud istmest ja kuni istmepadja kõrgeima punktini. 
7.7.1.7. Klappistme korral määratakse kõneal une ruum kindlaks istme kasutusasendis. 
7.7.1.8. Juurdepääsu teenindusuksen i võib takistada meeskonnaliikmete 
kasutusasendis olev klappiste, kui: 
7.7.1.8.1. sõidukis ja teatise vormil (vaata 1. lisa) on selgelt näidatud, et istet tohib 
kasutada ainult meeskonnaliige, 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/185 
 7.7.1.8.2. iste, mida ei kasu tata, pöördub automaatselt tagasi, et võimaldada punktide 
7.7.1.1. või 7.7.1.2. ja 7.7.1.3., 7.7.1.4. ning 7.7.1.5. nõuete täitmist; 
7.7.1.8.3. uks ei kuulu punktis 7.6.1.4. nimetatud kohustuslike väljapääsude hulka; 
7.7.1.8.4. kui iste on kasutusase ndis või üles pööratud, ei ulatu ükski selle osa ettepoole 
vertikaaltasandist, mis läbib juhiistme istumiskoha keskpunkti juhiistme kõige 
tagumise asendi korral ja sõiduki vastasküljele paigaldatud välise tahavaatepeegli keskpunkti. 
7.7.1.9. Juurdepääsu kuni 22 sõitjaga sõidukite uksele ja sissepääsule peetakse 
takistamatuks, kui:  
7.7.1.9.1. sõiduki pikiteljega paralleelselt mõõdetuna on igas punktis vähemalt 220 mm 
vaba ruumi ja igas põrandast või tr epiastmest rohkem kui 500 mm kõrgusel 
asuvas punktis on vaba ruumi vähema lt 550 mm (vt 4. lisa joonist 3); 
7.7.1.9.2. sõiduki pikitelje suhtes vertik aalselt mõõdetuna on igas punktis vähemalt 
300 mm vaba ruumi ja igas põrandast või astmest kõrgemal kui 1200 mm või laele lähemal kui 300 mm asuvas punktis on vaba ruumi vähemalt 550 mm (vt 4. lisa joonist 4). 
7.7.1.10. Punkti 7.6.3.1. nõuete k ohaseid teenindusukse ja avariiukse mõõtmeid ning 
punktide 7.7.1.1. kuni 7.7.1. 7., 7.7.2.1. kuni 7. 7.2.3., 7.7.5.1. ning 7.7.8.5. 
nõudeid ei kohaldata B-klassi sõidukite  suhtes, mille tä ismass ei ületa 
3,5 tonni ning milles on kuni 12  istet sõ itjatele ja igalt istmelt on takistamatu 
juurdepääs vähemalt kahele uksele. 
7.7.1.11. Põranda suurim kalle läbipääsup iirkonnas võib olla kuni 5%, kui sõiduk, 
mille mass vastab sõidukorras sõiduki  massile, seisab mõõtmise ajal 
horisontaalpinnal. Ükski kallutusfunktsioon ei tohi olla rakendatud. 
7.7.2. Juurdepääs avariiustele 
(vaata 4. lisa joonist 5) 
 Järgnevaid nõudeid ei kohaldata juhiuste suhtes, mida kuni 22 sõitjaga 
sõidukitel kasutatakse avariiustena. 
7.7.2.1. Vabast ruumist istmetevahelise käigu ja avariiukse avause vahel peab läbi 
pääsema 300 mm läbimõõduga ja 700 mm kõrgune vertikaalne silinder, 
millele on asetatud teine, 500 mm läbimõõduga vertikaalne silinder; moodustunud katsekeha kogukõrgus on 1400 mm. 
 Ülemise silindri läbimõõt u võib ülaosas vähendada kuni 400 millimeetrini, 
kui see hõlmab kaldkanti, mille kalle ei ületa 30° horisontaaljoone suhtes. 
7.7.2.2. Esimese silindri põhi peab jääma teise silindri projektsiooni piiresse. 
7.7.2.3. Kui läbipääsu ääres paiknevad pi kisuunas klappistmed, määratakse vaba 
ruum silindritega alati nii, et  istmed on kasutusasendis. 
7.7.2.4. Kahe silindri asemel võib kasuta da punktis 7.7.5.1. kirj eldatud katsekeha 
(vaata 4. lisa joonist 6). 
L 373/186 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.7.3. Juurdepääs avariiakendele  
7.7.3.1. Katsekeha peab olema võimalik is tmetevahelisest käigust iga avariiakna 
kaudu sõidukist välja viia. 
7.7.3.2. Katsekeha liikumise suund peab va stama suunale, milles sõidukist lahkuv 
sõitja tõenäoliselt liiguks.  Katsekeha hoitakse selle  liikumissuuna suhtes 
püsti. 
7.7.3.3. Katsekeha peab olema õhuke plaat  mõõtmetega 600 x 400 mm, mille nurgad 
on ümardatud 200 mm raadiusega. Sõiduki tagaseinas olevate avariiakende 
korral võivad katsekeha mõõtmed olla  ka 1400 mm × 350 mm ning nurkade 
ümardusraadius 175 mm. 
7.7.4. Juurdepääs avariiluukidele  
7.7.4.1. Avariiluugid katuses  
7.7.4.1.1. Vähemalt üks avariiluuk peab ol ema paigutatud nii, et neljatahuline 
tüvipüramiid tahu kaldenurgaga 20° ja kõrgusega 1600 mm puudutab mõne 
istme osa või samaväärset toetuspunkti, välja arvatud I klassi sõiduki korral. Püramiidi telg peab olem a vertikaalne ja selle väiksem ristlõige peab 
puudutama avariiluugi väljumisava. Toed võivad olla kokkupandavad või liikuvad, kui neid saab kasutusasendis lukustada. Kontrollimisel võetakse 
aluseks see asend. 
7.7.4.1.2. Kui katusekonstruktsiooni paksus  on üle 150 mm, peab tüvipüramiidi 
väiksem ristlõige puudutama avariiluugi avause ala katuse välispinna kõrgusel. 
7.7.4.2. Avariiluugid põrandas
 
 Põrandas asuv avariiluuk paigaldataks e nii, et see võimaldaks vahetut ja 
takistamata väljapääsu sõidukist ning luugi kohal oleva vaba ruumi kõrgus oleks võrdne istmetevahelise käigu kõr gusega. Soojusallikad ja liikuvad 
detailid peavad luugi ava kõigist osad est olema vähemalt 500 mm kaugusel. 
 Õhukest plaadikujulist horisontaalasendis katsekeha mõõtmetega 
600 mm × 400 mm ja 200 mm raadiusega ümardatud nurkadega peab olema võimalik liigutada sõiduki põrandast  1 m kõrguselt kuni maapinnani. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/187 
 7.7.5. Istmetevaheline käik  (vaata 4. lisa joonist 6) 
7.7.5.1.  Sõiduki istmetevaheline käik peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et sealt 
oleks võimalik takistamatu lt läbi juhtida kahest samateljelisest silindrist ja 
nende vahel paiknevast tagurpidi pööratud tüvipüramiidist koosnevat katsekeha, mille mõõtmed on  järgmised (millimeetrites): 
 
 I klass II klass III klass A-klass B-klass 
Alumise silindri 
läbimõõt ‘A’ 450 350 300 350 300 
Alumise silindri 
kõrgus 900 900 900 900 900 
Ülemise silindri 
läbimõõt ‘C’ 550 550 450 550 450 
Ülemise silindri 
kõrgus ‘B’ 500 * / 500 * / 500 * / 500 * / 300 
Kogukõrgus ‘H’ 1900 * / 1900 * / 1900 * / 1900 * / 1500 
  
 * / Ülemise silindri kõrgust ja koos sellega kogukõrgust võib vähendada 
100 mm võrra istmetevahelise käigu iga osa puhul, mis jääb järgmistest 
tasanditest tahapoole: 
 a) risttasand tagatelje (rohkem kui ühe tagateljega sõidukite korral kõige 
eesmise tagatelje) kesksirgest 1,5 m eespool ja 
 b) vertikaalne risttasand, mis läbib teenindusukse tagumist serva või kui 
tegemist on enam kui ühe teenindusuksega, kõige tagumise teenindusukse tagumist serva. 
 Ülemise silindri läbimõõtu võib ülaosas vähendada kuni 300 millimeetrini, kui 
see hõlmab kaldkanti, mille kalle ei  ületa 30° horisontaaljoone suhtes. 
 Katsekeha võib kokku puutuda kinni hoidmisrihmadega, kui need on 
paigaldatud, või muude elas tsete esemetega, näiteks tu rvavööde osad, ja neid 
kõrvale nihutada. 
L 373/188 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.7.5.1.1. Kui istmest või istmereast eespool ei ole väljapääsu: 
7.7.5.1.1 .1. peab sõidusuunas asuvate istmete puhul olema võimalik punktis 7.7.5.1. 
määratletud silindrilist katsekeha nihuta da vähemalt vertikaalse risttasandini, 
mis puutub kokku kõige esimese istmerea seljatugede kõige eesmise punktiga, ja seda selles asendis hoida. Sellest tasandist peab saama 4. lisa joonisel 7 kujutatud tasapinnalist kats ekeha liigutada nii, et tasandilise 
katsekeha sõiduki väliskülje poole suunatud külg nihkub silindrilise katsekehaga kokkupuutepunktist 660 mm võrra ettepoole; 
7.7.5.1.1.2. peab külgsu unas paiknevate istmete puhul ulatuma silindrilise katsekeha 
esiosa vähemalt risttasandini, mis kattub kõige eesmise istme keskpunkti läbiva vertikaaltasandiga (vt 4. lisa joonist 7); 
7.7.5.1.1.3. peab seljaga sõidu suunas asuvate istmete puhul silindrilise katsekeha esiosa 
ulatuma vähemalt vertikaalse risttasa ndini, mis puutub kokku kõige eesmise 
istmerea või istme istmepadja esiküljega (vt 4. lisa joonist 7). 
7.7.5.2. I klassi sõidukite puhul võib alum ise silindri läbimõõtu 450 mm vähendada 
läbimõõduni 400 mm istmetevahelise käig u igas osas, mis jääb järgmistest 
tasanditest tahapoole: 
7.7.5.2.1. vertikaalne risttasand, mis asub  tagatelje (rohkem kui ühe tagateljega 
sõidukite korral kõige eesmise tagate lje) kesksirgest 1,5 m eespool ja 
7.7.5.2 .2. kõige tagumise teenin dusukse tagaserva läbiv vertikaalne risttasand. 
7.7.5.3. III klassi sõidukitel võivad ühel või mõlemal pool istmetevahelist käiku 
paiknevad istmed olla külgsuunas nihutatavad; istmetevahelise käigu laiust võib siis vähendada suuruseni, mis vastab alumise 220 mm läbimõõduga 
silindri läbimõõdule, kui iga istme juures on istmetevahelises käigus seisvale isikule kergesti kättesaadav seade, mida  käsitsedes saab isegi hõivatud istet 
hõlpsalt ja võimaluse korral automaatse lt viia tagasi asendisse, mis vastab 
minimaalsele laiusele 300 mm.  
7.7.5.4. Liigendsõidukites peab olema võima lik punktis 7.7.5.1. ki rjeldatud katsekeha 
takistamatult läbi liigendosa juhtida. Liigendosa lõõtsa ja pehme vooderduse 
muud osad ei tohi vahekäiku ulatuda. 
7.7.5.5. Istmetevahelisse käiku võib paigaldada trepiastmeid. Nende laius ei tohi olla 
väiksem istmetevahelise käig u laiusest astme ülaosas. 
7.7.5.6. Istm etevahelisse käiku ei lubata paigaldada klappistmeid sõitjatele 
istekohtade loomiseks. 
7.7.5.7. Külgsuunas nihutatavaid istmeid, mis mõnes asendis ulatuvad 
istmetevahelisse käiku, ei lubata kasuta da, välja arvatud III klassi sõidukites 
ja punktis 7.7.5.3. ette nä htud tingimuste kohaselt. 
7.7.5.8. Sõidukitelt, mille suhtes kohaldatak se punkti 7.7.1.9., ei nõuta istmetevahelist 
käiku, kui järgitakse selles punktis sätestatud mõõtmeid, mis tagavad 
vajalikud juurdepääsud. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/189 
 7.7.5.9. Istmetevahelise käigu ja juurdepääs uala põrand peab olema libisemiskindel. 
7.7.6. Istmetevahelise käigu kalle  
 Horisontaalpinnal seisva koormata sõ iduki (mille kallutussüsteemi pole tööle 
rakendatud) istmetevahelise käigu kalle ei tohi ületada: 
7.7.6.1. I, II ja A-klassi sõidukites 8% või 7.7.6.2. (reserveeritud) 7.7.6.3 III ja B-klassi sõidukites 12,5% ja  7.7.6.4. sõiduki pikisuunalise sümmeetriatel jega risti oleva tasandi kalle 5%. 
7.7.7. Trepiastmed
 (vaata 4. lisa joonist 8) 
7.7.7.1. Astmete maksimaalsed ja minimaal sed kõrgused ja minimaalne sügavus 
teenindususte ja avariiuste juures  ning sõidukis sees peavad tööle 
rakendamata kallutussüsteem i korral olema järgmised: 
 Klassid I ja A II, III ja B 
 Esimene aste 
maapinnast ‘D’ Maksimaalne 
kõrgus (mm) 340 1 / 380 1 / 2/ 5/ 
  Minimaalne 
sügavus (mm) 300 * / 
 Ülejäänud astmed 
‘E’ Maksimaalne 
kõrgus (mm) 250 3 / 350 4 / 
  Minimaalne 
kõrgus (mm) 120 
  Minimaalne 
sügavus (mm) 200 
*/  kuni 22 sõitjaga sõidukites 230 mm 
1/  avariiukse juures 700 mm 
kahekordse sõiduki ülemise korru se avariiukse juures 1500 mm. 
2/  ainult mehaanilise vedrus tusega sõidukites 430 mm 
3/  astmed kõige tagumise st teljest tagapool as uva ukse juures: 300 mm 
4/  kuni 22 sõitjaga sõidukite is tmetevahelises käigus 250 mm 
5/  vähemalt ühe teenindusukse juures; teiste teenindususte juures 400 mm 
L 373/190 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Märkus : 1. Kahe poolega ukse puh ul käsitletakse sissekäigu 
kummagi poole astmeid eraldi. 
2. 4. lisa joonise 8 mõõde E ei  pea olema kõigil astmetel 
ühesugune. 
7.7.7.1.1. Trepiastmeteks ei peeta üleminek uid süvistatud istmetevahelisest käigust 
istekohtade alale. Vertikaalne kaugus istmetevahelise käigu pinna ja istekohtade ala põranda vahe l võib olla kuni 350 mm. 
7.7.7.2. Punkti 7.7.7. nõuete kohaselt mõõdetakse astme kõrgust selle laiuse keskosast. 
Lisaks peavad tootjad eriliselt arvess e võtma piiratud liikum isvõimega sõitjate 
juurdepääsuvõimalusi; eriti astmete kõrgust, mis peab olema võimalikult 
väike. 
7.7.7.3. Esimese astme kõrgust maapinnast  mõõdetakse käesoleva eeskirja punkti 
2.18. kohaselt sõidukil, mis seisab tasasel pinnal ja mille mass vastab eeskirja 
punktis 2.18 defineeritud sõidukorras sõiduki tühimassile; rehvid ja rehvirõhk peavad vastama andmetele, mis tootja  on esitanud punktis 2.19 defineeritud 
täismassi kohta. 
7.7.7.4. Kui trepiastmeid on rohkem kui üks,  võib iga aste ulatuda  kuni 100 mm võrra 
järgmise astme vertikaalprojektsiooni  ala sisse, jättes alumisest astmest 
vabaks vähemalt 200 mm laiuse pinna (vaata 4. lisa joonist 8); kõik astmeservad peavad olema projekt eeritud nii, et komistamisoht on 
võimalikult väike, ja astmeservad peavad olema kontrastset värvi. 
7.7.7.5. Iga astme laius ja kuju peab olema selline, et järgmises tabelis kirjeldatud 
ristküliku saaks astmele asetada nii, et ristküliku pinnast ei jää üle astme serva 
ulatuma rohkem kui 5%. Kahe poolega ukseava korral peavad sellele nõudele vastama mõlemad uksepooled. 
Sõitjate arv >22 <
22 
Ala Esimene aste ( mm) 400 x 300 400 x 200 
 Teised astmed (mm) 400 x 200 400 x 200 
7.7.7.6. Astmete pind peab olema libisemiskindel. 
7.7.7.7. Kui koormata, tavalises sõidukorras sõiduk (eelkõige ei tohi olla tööle 
rakendatud kallutussüsteem) seisab tasase l horisontaalpinnal, ei tohi astme 
suurim kalle üheski suunas ületada 5%. 
7.7.8. Sõitjate istmed ja ruum istuvate sõitjate jaoks  
7.7.8.1. Istme minimaalne laius  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/191 
 7.7.8.1.1. Istmepadja minimaalne laius, mõõde  F (vt 4. lisa joonist 9), mõõdetuna selle 
istekoha keskkohta läbival vertikaaltasapinnal, peab olema: 
I, II, A-, B-klassi puhul 200 mm III klassi puhul 225 mm. 
7.7.8.1.2. Iga istekoha vaba ruum i laius, mõõde G, (vt 4. lis a joonist 9), mõõdetuna selle 
istekoha keskkohta läbival vertikaaltasapinnal 270–650 mm kõrgusel koormamata istmepadjast, ei tohi olla väiksem kui: 
 üksikistmed: 250 mm 
 istepingid enam kui kahele sõitjale 225 mm. 
7.7.8.1.3. Kuni 2,35 m laiuste sõidukite korral p eab iga istekoha vaba ruumi laius, 
mõõdetuna selle istekoha keskkohta läbival vertikaa ltasapinnal 270–
650 mm kõrgusel koormamata istmepadjast, olema vähemalt 200 mm (vt 4. lisa joonist 9A). Kui see nõue on täidetud, ei kohaldata punkti 7.7.8.1.2. 
nõudeid. 
7.7.8.1.4. Kuni 22 sõitjaga sõidukite korral ei hõlma vaba ruum sõiduki seina ääres 
olevate istmete puhul 20 mm laiust ja 100 mm kõrgust kolmnurkset pinda istme ülemises osas (vt 4. lisa joonist 10). Lisaks arvatakse maha ruum turvavööde ja nende kinnituste ning päikesesirmide tarvis. 
7.7.8.2. Istmepadja minimaalne sügavus
 (mõõde K, vaata 4. lisa joonist 11) 
 Istmepadja minimaalne sügavus peab olema: 7.7.8.2.1. I, A- ja B-kl assi sõidukites 350 mm; 
7.7.8.2.2. II ja III klassi sõidukites 400 mm. 7.7.8.3. Istmepadja minimaalne kõrgus
 (mõõde H, vaata 4. lisa joonist 11) 
 Koormamata istmepadja kõrgus põrandast mõõdetakse istmepadja esiosa 
pealispinna horisontaaltasandist põranda ni ning see peab olema 400–500 mm; 
rattakoobaste ja mootoriruumi juur es tohib seda mõõdet vähendada 
350 millimeetrini. 
7.7.8.4. Istmete vahekaugus  (vaata 4. lisa joonist 12) 
7.7.8.4.1. Kui istmed on samasuunalised, peab istme seljatoe esikülje ja selle ees oleva 
istme seljatoe tagakülje vaheline kaugus (mõõde H) mõõdetuna horisontaalselt mis tahes kõrgusel istmepadja ülemise pinna ja põrandast 620 mm kõrgusel asuva punkti vahel, vastama vähemalt järgmistele väärtustele: 
L 373/192 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
H 
I, A- ja B-klass 650 mm 
II ja III klass 680 mm 
7.7.8.4.2. Kõik mõõtmised teha kse istekoha keskjoont läbival vertikaaltasandil ning 
kokkusurumata istmepadja ja seljatoega. 
7.7.8.4.3. Kui ristisuunas pai gutatud istmed asuvad vastamisi, peab nende seljatugede 
esikülgede vaheline kaugus, mõõdetuna istmepatjade kõrgeimate punktide 
vahel, olema vähemalt 1300 mm. 
7.7.8.4.4. Kui istmete seljatoed on allalastav ad ja juhiiste reguleeritava asendiga, 
mõõdetakse vahekaugus nii, et istmet e seljatoed ja muud istmeasendid on 
tootja määratud normaalses kasutusasendis. 
7.7.8.4.5. Kui istme seljatoe küljes on lahtikäiv laud, on see mõõtmise ajal 
kokkupandud asendis. 
7.7.8.4.6. Istmeid, mis on kinn itatud juhikutele või mõne sü steemi abil, mis võimaldab 
sõiduki siseruumi kujundust hõlpsasti muuta, mõõdetakse istmete tavalises kasutusasendis, mida tootja on tüübikinnituse taotluses kirjeldanud. 
7.7.8.5. Vaba ruum ühe istuva sõitja kohta
 (vaata 4. lisa joonist 13) 
7.7.8.5.1. Iga reisijaistme ees peab olema minimaalne vaba ruum, nagu on näidatud 
4. lisa joonisel 13. Istme ees asuva is tme seljatugi või osa, mille kuju 
umbkaudu vastab tahapoole kallutatud seljatoe kujule, tohib ulatuda sellesse ruumi punkti 7.7.8.4. sätete kohaselt. Ka  istme jalad võivad sellesse ruumi 
ulatuda, kui sõitja jalgadele jääb piisav alt ruumi. Kui istmed asuvad kuni 22 
sõitjaga sõidukites juhiistme kõrval, võivad sellesse ruumi ulatuda armatuurlaud, näidikuplokk, tuuleklaas, pä ikesesirm, turvavööd ja turvavööde 
kinnituspunktid. 
7.7.8.5.2. Piiratud liikumisvõimega sõitjatele, kes ei kasuta ratastooli, peab bussi 
sissekäigu lähedal olema A-klassi sõidukites vähemalt üks ning I ja II klassi sõidukites vähemalt kaks näoga või seljaga sõidusuunas ja asjakohaselt tähistatud istet. Piiratud liikumisvõimeg a sõitja istmel peab olema piisavalt 
ruumi, sellel peavad olema käepidemed, mis hõlbustavad juurdepääsu istmele ja sealt lahkumist ning istekohal peab olema punkti 7.7.10. kohane 
märguandevõimalus. 
7.7.8.5.2.1. Nende istmete ruum peab moodus tama punktis 7.7.8.5.1. sätestatud ruumist 
vähemalt 110%. 
7.7.8.6. Vaba ruum istekohtade kohal 
 
7.7.8.6.1. Istekohtade ja jalaruumi kohale, välja arvatud kuni 22 sõitjaga sõiduki 
esimese istmerea istmed, peab jääm a kokkusurumata istmepadja kõige 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/193 
 kõrgemast punktist mõõdetuna vähema lt 900 mm kõrgune vaba ruum, ning 
jalaruumi põranda keskosast mõõdetuna vähemalt 1350 mm kõrgune vaba ruum. Kui sõiduki suhtes kohald atakse punkti 7.7.1.10. nõudeid, võib 
põrandalt arvestatud kõrgust vähendada 1200 millimeetrini. 
7.7.8.6.2. Eelmises punktis kirjeldatud vaba ruumi piiravad või piirab üle määratletud 
ala: 
7.7.8.6.2.1. pikisuunalised vertikaaltasa ndid, mis asuvad kumm algi pool 200 mm 
kaugusel istekoha kesktasandist ja 
7.7.8.6.2.2. vertikaalne ristta sand, mis läbib seljatoe kõige tagumist kõrgemat punkti ning 
vertikaalne risttasand 280 mm eespool  kokkusurumata istmepadja kõige 
eesmist punkti, mõlemal juhul mõõdetuna  istekoha vertikaalsel kesktasandil. 
7.7.8.6.3. Punktides 7.7.8.6.1 ja 7.7.8.6.2 sätestatud vabast ruumist võib äärtest maha 
arvata järgmised alad: 
7.7.8.6.3.1. sõiduki välisseina ääres asuva  istme ülaosas ristkülikukujuline 150 mm 
kõrguse ja 100 mm laiuse ristlõik ega ala (vaata 4. lisa joonist 14); 
7.7.8.6.3.2. sõiduki välisseina ääres asuva istm e ülaosas kolmnurkse ristlõikega ala, mille 
tipp on põrandast 650 mm kõrgusel ja m ille aluse laius on 100 mm (vaata 4. 
lisa joonist 15); 
7.7.8.6.3.3. sõiduki välisseina ääres asuva istme juures jalaruumis ala, mille 
ristlõikepindala on kuni 0,02 m
2 (0,03 m2 I klassi madala põrandaga sõidukite 
korral) ning suurim laius kuni 100 mm (150 mm I klassi madala põrandaga 
sõidukite korral) (vaata 4. lisa joonist 16). 
7.7.8.6.3.4. Kuni 22 sõitjaga sõ idukitel tohib tagumistele nurkadele kõige lähemal asuvate 
istekohtade vaba ruumi tagumine väli sserv olla pealtvaates kuni 150 mm 
raadiusega ümardatud (vaata 4. lisa joonist 17). 
7.7.8.6.4. Punktides 7. 7.8.6.1., 7.7.8.6.2. ja 7. 7.8.6.3. sätestatud vabasse ruumi tohivad 
ulatuda ka: 
7.7.8.6.4.1. teise istme seljatugi, tugiraam  ja lisadetailid (näiteks klapplaud); 
7.7.8.6.4.2. kuni 22 sõitjaga sõidukitel etteulat uv rattakoobas, kui täidetud on üks kahest 
järgmisest tingimusest: 
7.7.8.6.4.2.1. rattakoobas ei ulatu üle istekoha vertikaalse kesktasandi (vaata 4. lisa 
joonist 18) või  
7.7.8.6.4.2.2. istuva sõitja 300 mm  sügavusse jalaruumi lähim serv ei ulatu kokkusurumata 
istmepadja servale lähemale kui 200 mm ja seljatoe esipinnale lähemale kui 
600 mm; need väärtused mõõdetakse istm e vertikaalsel kesktasandil (vaata 
4. lisa joonist 19). Kahe vastamisi pai gutatud istme korral kohaldatakse seda 
nõuet ainult ühe istme suhtes; istuvate sõ itjate jalaruum peab olema vähemalt 
400 mm. 
L 373/194 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.7.8.6.4.3. Kui kuni 22  sõitjaga sõidukites on istmed juhiistme kõrval, võivad sellesse 
ruumi ulatuda avatud klappaknad ja nende kinnitused, armatuurlaud või näidikuplokk, tuuleklaas, päikesesirmi d, turvavööd ja nende kinnituspunktid 
ning eesmine laepolster. 
7.7.9. Suhtlemine juhiga
 
7.7.9.1. I, II ja A-klassi sõidukites peavad  olema vahendid, millega sõitjad saavad 
anda juhile märku sõiduki peatamisek s. Selliste kommunikatsioonivahendite 
juhtseadmel peavad olema ümbritsevast pinnast kõrgemad erksavärvilised 
nupud, mis I ja A-klassi sõidukites on põrandast kuni 1200 mm kõrgusel. 
Juhtseadmeid peab olema piisaval ar vul ja need peavad jaotuma ühtlaselt 
kogu sõiduki ulatuses. Juhtseadmete kasutamisest peab sõitjale andma märku vähemalt üks valgustatud silt. Sildil võib kuvada sõna “peatus” või muu 
sarnase teate ja/või sobiva pikt ogrammi, mis on valgustatud, kuni 
teenindusuks (-uksed) avatakse. Liige ndsõidukites peavad sellised sildid 
olema sõiduki igas jäigas osas. Kahe kordsetes sõidukites peab silt olema 
mõlemal korrusel. 
7.7.9.2. Suhtlemine meeskonnaruumiga
 
 Kui sõidukis on meeskonnaruum, m illel puudub juurdepääs juhi- või 
sõitjateruumile, tagatakse suhtlemisvõima lus juhi- ja meesko nnaruumi vahel. 
7.7.10. Kuumade jookide automaad id ja toiduvalmistamisseadmed  
7.7.10.1. Kuumade jookide automaadid või  toiduvalmistamisseadmed peavad olema 
paigaldatud või kaitstud nii,  et äkilisel pidurdamisel või kurvide läbimisel ei 
saaks sõitjatele peale loksuda kuumi toite või jooke. 
7.7.10.2. Sõidukites, milles on ku umade jookide automaadid või 
toiduvalmistamisseadmed, peavad kõigil sõitjate istmetel olema sobivad seadmed, et soojad toidud või  joogid saaks käest asetada. 
7.7.11. Siseruumidesse viivad uksed
 
 Tualettruumi või muudesse si seruumidesse viivad uksed: 
7.7.11.1. peavad olema isesulguvad ja neil ei tohi olla ust lahti hoidvaid seadmeid, kui 
lahtine uks võib avariiolu korras takistada sõitjaid; 
7.7.11.2. ei tohi lahti olles varjata ühtegi käepidet, avamisseadet ega kohustuslikku 
tähist, mis näitab teenindusukse, avariiukse, avariiväljapääsu, tulekustuti või käsiapteegi asukohta; 
7.7.11.3. peavad avariiolukorras olema väljastpoolt avatavad, 
7.7.11.4. tohivad olla väljastpoolt lukustatavad ainult juhul, kui neid saab igal ajal 
seestpoolt avada. 
7.8. Kunstlik valgustus
 
7.8.1. Elektriline sisevalgustus peab valgustama: 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/195 
 7.8.1.1. sõitjateruume, meeskonnaruume, tual ettruume ja liigendsõidukite liigendosi; 
7.8.1.2. treppe või astmeid;  7.8.1.3. juurdepääsusid väljapääsudele ja teenindusukse (-uste) läheduses olevat ala; 7.8.1.4. väljapääsude sõidukis sees olevat  märgistust ja nende avamisseadmeid; 
7.8.1.5. alasid, kus on takistusi. 7.8.2. Sisevalgustuseks peab  olema vähemalt kaks vooluringi, et ühe katkemine ei 
mõjutaks teist. Üks neist vooluringidest võib anda voolu ainult sisse- ja väljapääsude pidevaks valgustamiseks. 
7.8.3. Kunstlik sisevalgustus ega selle pe egeldumine ei tohi juhti häirida. 
7.9. Liigendsõidukite liigendsektsioon
 
7.9.1. Sõiduki jäiku osi omavahel ühendav liigendsektsioon peab olema 
projekteeritud ja ehitatud nii, et võimalik on vähemalt üks pöördliikumine ümber vähemalt ühe horisontaaltelje ja  vähemalt üks pöördliikumine ümber 
vähemalt ühe vertikaaltelje. 
7.9.2. Kui sõidukorras sõiduki massiga liig endsõiduk seisab tasasel horisontaalsel 
pinnal, ei tohi sõiduki kummagi jä iga sektsiooni põranda ja pöörduva 
põrandaplaadi või seda ase ndava detaili vahel olla ka tmata pilu, mille laius on 
suurem kui: 
7.9.2.1. 10 mm, kui sõiduki kõik ratta d asuvad samal tasandil, või 
7.9.2.2. 20 mm, kui liigendsektsiooni läheduses  asuval teljel olevad rattad on pinnal, 
mis asub 150 mm kõr gemal kui pind, m illel on ülejäänud telgede rattad. 
7.9.3. Sõiduki jäikade osade põranda ja pö örduva osa põranda kõrguste erinevus ei 
tohi liitekohal olla suurem kui: 
7.9.3.1. 20 mm punktis 7.9.2.1. sätestatud tingimuste korral või 
7.9.3.2. 30 mm punktis  7.9.2.2. sätestatud tingimuste korral. 
7.9.4. Liigendsõidukites tõkestatakse sõitjate juurdepääs liigendsektsiooni 
piirkonda, kus: 
7.9.4.1. põrandas on katmata pilu, mis ei vasta punkti 7.9.2. nõuetele; 
7.9.4.2. põrand ei kanna sõitjate massi; 7.9.4.3. külgseinte liikumine ohustab sõitjaid. 7.10. Liigendsõidukite suunahoidmine
 
 Otsesõidul peavad sõiduki jäikade os ade pikisuunalised kesktasandid kokku 
langema ja moodustama ühe katkematu tasandi. 
L 373/196 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.11. Käsipuud ja käepidemed  
7.11.1. Üldnõuded  
7.11.1.1. Käsipuud ja k äepidemed peavad olema piisavalt tugevad. 
7.11.1.2. Need peavad olema projekteeritud ja  paigaldatud nii, et sõitjate vigastamine 
oleks välistatud. 
7.11.1.3. Käsipuude ja käepidemete profiil pe ab olema selline, et sõitjad saavad neist 
hõlpsalt ja kindlalt kinni haarata. Igal käsipuul peab olema ruumi vähemalt 100 mm, et sellest saaks kinni võtta Ük ski mõõde ei tohi olla väiksem kui 
20 mm ja suurem kui 45 mm , välja arvatud ustel ja istmetel ning II, III ja B-
klassi sõidukites juurdepääsudes olev ate käsipuude puhul. Neil juhtudel võib 
käsipuude minimaalne mõõde olla 15 mm, kui mõni muu mõõde on vähemalt 
25 mm. Käsipuudel ei tohi olla  teravaid paindekohti. 
7.11.1.4. Käsipuu või käepideme ja sõiduk i kere külgneva detaili või sõiduki seina 
vahele peab jääma vähemalt 40 mm va ba ruumi. Uksele  või istme külge 
kinnitatud või II, III ja B-klassi sõidukites juurdepääsudes olevate käsipuude puhul võib minimaalne vaba ruum olla 35 mm. 
7.11.1.5. Käsipuude, käepidemet e või tugipostide pind peab olema kontrastset värvi ja 
libisemiskindel. 
7.11.2. Käsipuud ja käep idemed seisjate jaoks
 
7.11.2.1. Punkti 7.2.2. kohaselt peab seisvate sõitjate jaoks olema igas põranda punktis 
piisavalt käsipuid ja/või käepidem eid. Kinnihoidmisrihmu võib pidada 
käepidemeteks, kui need on kinnitatud sobivate vahenditega. See nõue on täidetud, kui 4. lisa joonisel 20 kuj utatud katseseadme kõigis võimalikes 
asukohtades ulatub seadme liikuv käsi vähemalt ka he käsipuu või 
käepidemeni. Katseseadet võib vabalt pöörata ümber selle vertikaaltelje. 
7.11.2.2. Punktis 7.11.2.1. kirj eldatud katse korraldamisel arvestatakse ainult neid 
käsipuid ja käepidemeid, mis on põra ndast 800 mm kuni 1900 mm kõrgusel. 
7.11.2.3. Igas seismiseks kasutatavas ko has peab vähemalt üks kahest nõutavast 
käsipuust või käepidemest olema põrandapinnast kuni 1500 mm kõrgusel. See nõue ei kehti ukse juures, kus av atud asendis uks või selle mehhanism 
sellise käepideme kasutamist takistaks. 
7.11.2.4. Seisjate alal, mida ei eralda sõ iduki külgseintest või tagaseinast istmed, 
peavad olema käsipuud, mis on seinte ga paralleelsed ja asuvad põrandast 
800–1500 mm kõrgusel. 
7.11.3. Teenindususte käsipuud ja käepidemed
 
7.11.3.1. Ukseavade mõlemal küljel peavad  olema käsipuud või käepidemed. Kahe 
poolega ukse korral saab nõude täita, kui ukse keskele paigaldatakse üks 
tugipost või käsipuu. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/197 
 7.11.3.2. Teenindusuksele tuleb paigutada kä sipuud või käepidemed, millest ukse ees 
või sisenemisastmel seisev sõitja saak s kinni haarata. Kinnihoidmiskohad 
peavad asuma vertikaalselt 800–1100 mm kõrgusel maapinnast või igast astmest ning horisontaalselt: 
7.11.3.2.1. maapinnal seisja jaoks esimese tr epiastme välisservast kuni 400 mm seespool 
ja  
7.11.3.2.2. asjakohase astme suhtes sobivas kohas, mis ei ulatuks kõnealuse astme 
välimisest servast väljapoole ega jääks sellest servast rohkem kui 600 mm 
sissepoole. 
7.11.4. Eelisõigusistme käsipuud
 
7.11.4.1. Punktis 7.7. 8.5.2. kirjeldatud eelisõigusistmete ning sõitjate sisenemist ja 
väljumist võimaldava ukse vahele paig aldatakse käsipuu, mis asub põrandast 
800–900 mm kõrgusel. Käsipuu võib katkestada, kui see on vajalik 
juurdepääsuks ratastooli paigutamise kohale, rattakoopa kohal asuvale istmele, trepile, juurdepääsuteele või istmetevahelisele käigule. Käsipuu katkestus ei tohi olla pikem kui 1050 mm ja vähemal ühel pool katkestust peab paiknema vertikaalne käsipuu. 
7.12. Trepisüvendite kaitsebarjäär
 
7.12.1. Kui on oht, et istujad võiva d tugeva pidurduse korral paiskuda 
astmesüvendisse, paigaldatakse kaitsebarjäär. See peab olema vähemalt 800 mm kõrgusel põrandast, millel asuva d sõitjate jalad, ja ulatuma sõiduki 
külgseinast vähemalt 100 mm üle iga ohustatud istekoha pikisuunalist 
keskjoont, või kuni kõige sisemise astm e esipinnani; sõltuvalt sellest, milline 
vahemaa on lühem. 
7.13. Pagasiriiulid ja sõitjate turvalisus
 
 Sõitjad peavad olema kaitstud esemete ees t, mis tugeva pidur damise või kurvi 
tõttu võivad pagasiriiulitelt alla kukkuda. Sisseehitatud pagasiriiulid peavad olema projekteeritud nii, et paga s ei kukuks äkkpidurduse korral alla. 
7.14. Põrandaluugid
 
7.14.1. Põrandaluugid, mis ei ole avariiluugi d, paigaldatakse ja kinnitatakse nii, et 
neid ei saaks ilma tööriistade või võtm eteta liigutada ega avada, ning tõste- 
või lukustusseadmed võivad ulatuda üle põranda pinna kuni 8 mm. Väljaulatuvate detailide servad peavad olema ümardatud. 
7.15. Visuaalne meelelahutus
 
7.15.1. Sõitjate visuaalse meel elahutuse seadmed, näiteks telerid või videoseadmed, 
peavad olema väljaspool juhi vaatevälja, kui juht istub normaalses juhtimisasendis. See nõue ei välist a siiski monitoride või analoogsete 
seadmete olemasolu, mis moodusta vad osa sõiduki juhtimis- või 
kontrollseadmetest, näiteks monito rid teenindususte jälgimiseks. 
L 373/198 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 3. LISA  
Liide  
 
STAATILISE ÜMBERPAISKUMISPIIRI KONTROLLIMINE ARVUTUSTE TEEL  
1. Sõiduki vastavust 3. lisa pun kti 7.4. nõudele võib kontrollida 
arvutusmeetodiga, mille on heaks k iitnud katseid korraldav tehniline 
teenistus. 
2. Katsete korraldamise eest vastutav tehniline teenistus võib nõuda sõiduki 
osade katsetamist, et kontrollida arvutuste  aluseks võetavate väärtuste õigsust. 
3. Ettevalmistus arvutusteks 3.1. Sõidukit kujutatakse kui ruumilist süsteemi. 3.2. Sõiduki kere raskuspunkti asendi ja  sõiduki veermiku ning rehvide erinevate 
vedrustuskonstantide tõttu ei tõuse te ljed ühel sõidukipoolel külgkiirenduse 
tõttu üldiselt korraga. Seepärast arvuta takse kere külgkalle iga telje kohal 
eelduse kohaselt, et teise telje (teiste telgede) rattad jäävad aluspinnale. 
3.3. Arvutuse lihtsustamiseks eeldatakse, et vedrustamata masside raskuskese 
paikneb sõiduki pikiteljel, mis läbi b rattatelgede keskpunkte. Momendi 
rakenduspunkti vähese nihkumise telje läbipainde tõttu võib jätta arvestamata. Õhkvedrustuse reguleerimist ei võeta arvesse. 
3.4. Arvesse võetakse vähemalt järgmisi näitajaid:  sõiduki andmed, nagu teljevahe, v eerepinna laius ja vedrustatud või 
vedrustamata massid, sõiduki raskuskesk me asend, sõiduki vedrustuse sisse- 
ja väljavedrustus ning vedrukonstandid; arvesse võetakse ka mittelineaarsust, 
rehvide horisontaal- ja vertikaalsuunalis t jäikust, kere väändumist ning 
telgede momendi rakenduspunkti asukohta. 
4. Arvutusliku meetodi paikapidavus 4.1. Arvutusliku meetodi paikapidavust tões tatakse nii, et see rahuldab tehnilist 
teenistust, näiteks sarnase sõidukiga tehtud võrreldavate katsete põhjal. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/199 
 4. LISA  
SELGITAVAD JOONISED  
Joonis 1  
JUURDEPÄÄS TEENINDUSUKSELE  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.1.) 
 
 
 
alternatiivid I, II ja III klass: A = 1100 mm A- ja B-klass: A = 950 mm  
Sõitjate arv <
 22 1 /  >22  
Klassid A B I II III 
Mõõde A (mm) 950 700 1100 950 850 
Kaheosalise katsekeha 
kogukõrgus 1650 1400 1800 1650 1550 
 
1/ Vaata joonealust märkus t 3. lisa punktis 7.7.1.2. alternatiiv 
L 373/200 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
Joonis 2  
 
JUURDEPÄÄS TEENINDUSUKSELE  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.1.4.) 
 
 
 
 silindriline katsekeha 
tahvel 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/201 
  
Joonis 3  
 
UKSENI VIIVA VABA JUURDEPÄÄSU MÄÄRAMINE  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.1.9.1.) 
 
 
 
 
Joonis 4  
 
UKSENI VIIVA VABA JUURDEPÄÄSU MÄÄRAMINE  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.1.9.2.) 
  
      
 
        
1200 
max 550 
min 
300 
min 300 
min Roof line katusejoon  
L 373/202 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
Joonis 5  
 
JUURDEPÄÄS AVARIIUSTELE  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.2.) 
 
 
 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/203 
 Joonis 6  
 
ISTMETEVAHELINE KÄIK  
(vaata 3. lisa punkti 7.7.5.) 
 
 
 
 
Klassid  A B I II III 
 A 350 300 450 350 300 
Mõõtmed C 550 450 550 550 450 
(mm) B 500 * / 300 500 * / 500 * / 500 * / 
 H 1900 * / 1500 1900 * / 1900 * / 1900 * / 
 
        * / Vaata märkust ("*") 3. lisa punktis 7.7.5.1. 
L 373/204 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Joonis 7  
 
ISTMETEVAHELISE KÄIGU PIIRAMINE EESTPOOLT  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.5.1.1.1.) 
 
 silindriline katsekehasilindriline katsekehasilindriline katsekehatahvel 
tahvel 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/205 
 Joonis 8  
 
ASTMED SÕITJATE JAOKS  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.7.) 
 
 
 
Kõrgus maapinnast koormata sõiduki korral  
Klassid I ja A II, III ja B 
Esimene aste 
maapinnast ‘D’ Maksimaalne kõrgus 
(mm) 340 (1) 380 (1)(2)(5) 
 Minimaalne sügavus 
(mm) 300 * / 
Ülejäänud astmed ‘E’ Maksimaalne kõrgus 
(mm) 250 (3) 350 (4) 
 Minimaalne kõrgus 
(mm) 120 
 Minimaalne sügavus 
(mm) 200 
 
*/ 230 mm kuni 22 sõitjaga sõidukitel 
(1) 700 mm, kui tegemist on avariiuksega  1500 mm, kui tegemist on kahekordse sõiduki teise korruse avariiuksega (2) 430 mm, kui tegemist on sõidukiga , mille vedrustus on ainult mehaaniline 
(3) 300 mm, kui tegemist on astmetega kõige tagumisest teljest tahapoole jääva ukse juures. 
(4) 250 mm kuni 22 sõitjaga sõiduki  istmetevahelises käigus 
(5) Vähemalt ühe teenindusukse juures; 400 mm kõigi teiste te enindususte puhul. 
 
Märkus
: 1. Kahe poolega ukse korral käsitleta kse sissekäigu kummagi poole astmeid 
eraldi. 
 2. Mõõde E ei pea olema kõigi astmete puhul sama. 
L 373/206 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Joonis 9  
 
ISTEKOHTADE MÕÕTMED  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.1.) 
 
 
 
 
 G (mm) minimaalne 
F (mm) min Istepingid Üksikistmed 
200 */ 225 250 
            * 225,  kui tegemist on III klassiga. 
 
Joonis 9A  
 
ISTEKOHTADE MÕÕTMED  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.1.3.) 
 
 
 
 G (mm) min 
F (mm) min Istepingid Üksikistmed 
200 200 200 
 üksikiste  istepink
üksikiste  istepink
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/207 
 Joonis 10  
 
LUBATUD KITSENEMINE ÕLGADE KÕRGUSEL  
 
Õlgade kõrgusele jääva minimaalse vaba ruum i ristlõige sõiduki seina ääres asuval 
istekohal  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.1.4.) 
 
 
 G = 225 mm, kui tegemist on istepingiga  G = 250 mm, kui tegemist on üksikistmega  G = 200 mm, kui tegemist on sõi dukiga, mis on kitsam kui 2,35 m 
 sõiduki 
väliskülg 
L 373/208 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
Joonis 11  
 
ISTMEPADJA SÜGAVUS JA KÕRGUS  
 
(vaata 3. lisa punkte 7.7.8.2. ja 7.7.8.3.) 
 
H = 400 või 500 mm (*) 
K = 350 mm min (**)  (*) 350 mm rattakoopa ja mootoriruumi juures (**) 400 mm II ja III klassi sõidukites 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/209 
  
Joonis 12  
 
ISTMETE VAHEKAUGUS  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.4.) 
  
 
 
 
 H 
I, A- ja B-klass 650 mm 
II ja III klass 680 mm 
 
L 373/210 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Joonis 13  
 
VABA RUUM IST UVALE SÕITJALE  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.5.) 
 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/211 
  
Joonis 14  
 
LUBATUD ULATUVUS ISTME KOHAL ASUVASSE RUUMI  
 
Sõiduki seina ääres asuva istme kohale jääva minimaalse vaba ruumi ristlõige 
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.1.) 
 
 
 sõiduki 
väliskülg
koormamata 
istmepadja kõrgeim punkt  
istekoha 
keskjoon  
L 373/212 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Joonis 15  
 
LUBATUD ULATUVUS ISTME KOHAL ASUVASSE RUUMI  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.2.) 
 
 
 
 koormamata 
istmepadja kõrgeim punkt  sõiduki 
väliskülg
välisseina ääres asuva 
istekoha keskjoon  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/213 
  
Joonis 16  
 
LUBATUD ULATUVUS SÕITJAT ÜMBRI TSEVA RUUMI ALUMISSE OSSA  
(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.3.) 
 
 
 
 */ 150 mm madala põrandaga I klassi sõidukite korral (**) 0,03 m
2 madala põrandaga I klassi sõidukite korral 
 välisseina ääres asuva 
istekoha keskjoon  koormamata 
istmepadja kõrgeim
punkt
L 373/214 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Joonis 17  
 
LUBATUD ULATUVUS TAGUMI STE NURGAKOHTADE RUUMI  
 
Istme ala kujutis (mõlemad äärmised tagaistmed) 
(vaata 3. lisa punkti 7.7.8.6.3.4.) 
  
 
 
 sõiduki kere
raadius 
150 mm
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/215 
  
Joonis 18  
 
KÜLJEISTME VERTIKAALSET KE SKJOONT MITTEÜ LETAVA RATTAKOOPA 
LUBATUD EENDUMINE  
 
(vaata 3. lisa pun kti 7.7.8.6.4.2.1.) 
 
 
  
Joonis 19  
 
KÜLJEISTME VERTIKAALSET KESKJ OONT ÜLETAVA RATT AKOOPA LUBATUD 
EENDUMINE  
 
(vaata 3. lisa pun kti 7.7.8.6.4.2.2.) 
  
 
 
 rattakoobas
rattakoobaskitsendusteta  
L 373/216 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
Joonis 20  
 
KÄEPIDEMETE ASUKOHA MÄ ÄRAMISE KATSESEADE  
 
(vaata 3. lisa punkti 7.11.2.1.) 
 
 
 
kõrgus õlaliigeseni 135 cm  keskjoon  käe pikkus 
kinnihoidmiskohani
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/217 
  
Joonis 21  
 
TÜÜPRATASTOOL  
 
(vaata 8. lisa punkti 3.6.4) 
  
 
 
 
 
Kogupikkus, l: 1200 mm Kogulaius, b: 700 mm Kogukõrgus, h: 1090 mm Märkus
: 
Ratastoolis istuja lisab kogupikkusele 50 mm; ratastooli ja istuja kogukõrgus on 1350 mm 
põrandast.  
Joonis 22
 
 
Vähim vaba ruum ratastooli kasutajale ratastoolialal  
 
(vaata 8. lisa punkti 3.6.1.) 
 
 
 
L 373/218 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
Joonis 23  
 
(vaata 8. lisa punkti 3.4.) 
 
Joonis 23A  
 
Ratastooli kasutajat tähistav piktogramm 
   
 
 
 
 
Joonis 23B  
 
Piktogramm, mis tähistab piir atud liikumisvõimega sõitjaid, kes ei kasuta ratastooli  
 
 
 
  
____________
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/219 
 5. LISA  
 
PEALISEHITUS E TUGEVUS 
 
(vaata 3. lisa punkti 7.3.) 
 
1. REGULEERIMISALA 
 Lisa kohaldatakse kõigi ühekorruselis te II ja III klassi sõidukite suhtes. 
2. MÕISTED 
 Lisas kasutatakse järgmisi mõisteid: 2.1. jääkruum
 – ruum, mis peab kerekonstruktsi ooni käesolevas lisas sätestatud 
katsetest ühe ajal ja pärast se da jääma sõitjateruumis vabaks; 
2.2. pealisehitus  – sõiduki konstruktsiooni osa või osad, mis tagab või tagavad 
sõiduki tugevuse selle ümberpaiskumisel; 
2.3. kere sektsioon  – kere osa, millel on kummalg i küljel vähemalt kaks ühesugust 
tugiposti, mis moodustavad sõiduki  konstruktsiooni osa või osad; 
2.4. üldenergia  – energia, mille eeldatavalt neelab sõiduki konstruktsioon. Selle 
saab kindlaks määrata käesoleva lisa kohaselt. 
3. ÜLDISED TEHNILISED  ANDMED JA NÕUDED 
 Kui pealisehitus on saanud eeskirja nr  66 kohaselt tüübikinnituse, peetakse 
seda vastavaks allpool esitatud üldistele tehnilistele andmetele ja nõuetele. 
3.1. Sõiduki pealisehitus peab olema piis avalt tugev, et punktis 4 sätestatud 
katsete ajal ja järel või arvutuste kohaselt: 
3.1.1. ei tungiks ükski sõ iduki asukohta muutnud osa punktis 5 nimetatud jääkruumi 
ja 
3.1.2. ei ulatuks jääkruumi ükski osa vä ljapoole deformeeritud konstruktsiooni. 
3.2. Punkti 3.1. nõuded kehtivad sõiduki, selle kõikide konstruktsiooniosade, 
kandurite ja vooderduste/paneelide ning kõigi väljaulatuvate jäikade osade 
(näiteks pagasiriiulid, ventilatsioon iseadmed jne) kohta. Punkti 3.1. ei 
kohaldata vahe- ja eraldusseinte, rõngakujuliste või muude kandurite, mis tugevdavad sõiduki pealisehitust, ning sisseehitatud seadmete, nagu baarid, kööginišid või tualettruumid, puhul. 
3.3. Punkti 3.1. nõuetele peab va stama liigendsõiduki iga osa. 
4. KATSETE METOODIKA 
L 373/220 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 4.1. Iga sõidukitüüpi kontrollitakse, kasutades selleks tootja äranägemisel üht 
järgmistest meetoditest või muud me etodit, mis pädev asutus on heaks 
kiitnud: 
4.1.1. 1. liites kirjeldat ud komplektse sõiduki ümberpaiskumiskatse; 
4.1.2. 2. liites kirjeldatud ümberpaiskumiskats e komplektse sõiduki kere sektsiooni 
või sektsioonidega; 
4.1.3. 3. liites kirjeldatud pendellöökkatse ke re sektsiooni või sektsioonidega või 
4.1.4. 4. liites kirjeldatud pealisehitu se tugevuse arvutuslik kontrollimine. 
4.2. Kui punktides 4.1.2., 4. 1.3. või 4.1.4. kirjeldatud meetoditega ei suudeta 
arvesse võtta olulisi erinevusi sõiduki erinevate osade vahel, näiteks katusel 
paikneva kliimaseadme puhul, esitataks e tehnilisele teenistusele andmed 
täiendava katsemetoodika või arvutuste  kohta. Kui selline lisainfo puudub, 
võib nõuda, et sõiduk läbiks pu nktis 4.1.1. sätestatud katsed. 
5. JÄÄKRUUM 5.1. Punkti 2.1. kohaldamisel tähendab jääkruum sõitjateruumi osa, mis 
moodustub, kui joonisel 1(a) kujutatud vertikaalset risttasandit liigutatakse 
sirgjooneliselt nii, et joonisel 1(a) kujutatud R-punkt viiakse alates tagumise välimise istme R-punktist läbi kõigi vahepealsete välimiste istmete R-
punktide kuni esimese välimise reisijaistme R-punktini. 
5.2. Joonisel 1(b) kujutatud R-p unkt asub eeldatavalt 500 mm kõrgusel 
põrandapinnast, 300 mm kaugusel sõiduki seina sisepinnast ja 100 mm seljatoest eespool, sõiduki välisseina ääres asuvate istmete keskteljel.
  
6. KATSETULEMUS TE TÕLGENDAMINE 
6.1. Kere sektsioonide kontrollimisel on katsete korraldamise eest vastutava 
tehnilise teenistuse ülesandeks tagada, et sõiduk vastab 3. liite 2. alamliites 
sätestatud nõuetele, kaasa arvatud nõuded peamiste energiat neelavate sõiduki 
pealisehituse osade jaotuse kohta.   
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/221 
  
 
Joonis 1  
 
Jääkruum 
(kõik mõõtmed m illimeetrites) 
 
1(a) Ristlõige 
 
 
 Märkus
: vaata punkti 5.1. nõuet. 
  
1(b) Pikilõige 
Sõiduki lõige A-A sõiduki seespoolsete istm ete kesktelge läbival vertikaaltasandil. 
 
 
Märkus : vaata punkti 5.2. nõuet. 
 
__________ sõiduki 
põrandale kinnitatavad 
šabloonid
 
sõiduki kesktelg
istme kesktelg
sõiduki eespoolseim reisijaiste
L 373/222 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 5. lisa – 1. liide  
 
KOMPLEKTSE SÕIDUKI ÜMBERPAISKUMISKATSE 
 
1. Katsetingimused 
1.1. Sõiduk ei pea olema lõplikult viimis tletud, kuid peab esindama toodetavaid 
sõidukeid tootja nimetatud sõidukorra s sõiduki tühimassi, raskuskeskme ja 
massijaotuse poolest. 
1.2. Kui juhi ja sõitjate istmete seljato ed on reguleeritavad, peavad need olema 
kõige püstisemas asendis. Reguleerit ava istmekõrguse korral seatakse see 
kõige ülemisse asendisse. 
1.3. Kõik sõiduki uksed ja avatavad akna d peavad olema suletud ja riivistatud, 
kuid mitte lukustatud. Aknad ja klaas itud vahe- või eraldusseinad võivad 
taotleja äranägemisel olla klaasitud või klaasimata. Kui need on klaasimata, peab sõiduki vastavatesse kohtadesse paigutama samaväärsed raskused. 
1.4. Rehvides peab olema selline rõhk, nagu tootja on ette näinud; õhkvedrustuse 
korral peab olema tagatud õhkvedrude  õhuvarustus. Automaatne kõrguse 
regulaator seatakse kõrgusele, mis too tja on ette näinud, ning sõiduk peab 
seisma tasasel horisontaalsel pinnal. Amortisaatorid peavad töötama normaalselt. 
1.5. Kütuse, akuhappe ja muud kergsütt ivad, plahvatusohtlikud või söövitavad 
ained võib asendada muude ainetega, kui punkti 1.1. tingimused on täidetud.  
1.6. Kokkupõrkepind peab olema betoon ist või muust jäigast materjalist. 
2. Katse käik (vaata joonist 1) 2.1. Sõiduk asetatakse platvormile nii, et see paiskuks ümber ühele küljele. Selle 
külje määrab kindlaks tootja. 
2.2. Sõiduki asend platvormil peab olema selline, et platvormi horisontaalasendi 
korral: 
2.2.1. on pöörlemistelg paralle elne sõiduki pikiteljega; 
2.2.2. asub pöörlemistelg 0–2 00 mm kaugusel kahe kõrgusetaseme vahelisest 
vertikaalastmest. 
2.2.3. asub pöörlemistelg 0–1 00 mm kaugusel kõige laiemal teljel asuva rehvi 
küljest; 
2.2.4. asub pöörlemistelg 0–1 00 mm kaugusel allpool horisontaalset lähtepinda, 
millele rehvid toetuvad,  
2.2.5. kõrguste vahe horisontaalse lähtep inna ja madalamal asuva horisontaalse 
põrkepinna vahel ei tohi olla väiksem kui 800 mm. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/223 
 2.3. Sõiduki liikumise takistamiseks pikitelje suunas võetakse asjakohaseid 
meetmeid. 
2.4. Katseseadmel peavad olema külgsei nad, et välistada rehvide libisemise 
võimalus ümberpaiskumise suunas. 
2.5. Katseseade peab tagama sõiduki telgede üheaegse üleskerkimise. 2.6. Sõidukit kallutatakse õõtsutamata ja ilma dünaamiliste mõjutusteta kuni 
ümberpaiskumiseni. Nurkkiirus ei t ohi ületada 5 kraadi sekundis (0,087 
rad/s). 
2.7. Käesoleva lisa punkti 3.1. nõude täitmist kontrollitakse kiirpildistamise, 
deformeeruvate šabloonide või mu ude sobivate vahenditega. Seda 
kontrollitakse vähemalt kahes kohas: sõitjateruumi ees- ja tagaosas; täpse asukoha määrab tehniline teenistus. Šabloonid kinnitatakse konstruktsiooni 
osadele, mis oluliselt ei deformeeru. 
 
Joonis 1
 
 
__________ 
 kallutusplatvorm  kallutustelg
madalamal asuv 
horisontaalne pind  horisontaalne lähtepind
L 373/224 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 5. LISA  
2. liide  
KERE SEKTSIOONI ÜM BERPAISKUMISKATSE 
1. Katsetingimused 
1.1. Kasutatakse koormata sõiduki kere sektsiooni. 1.2 Kere sektsiooni mõõt med, pöörlemistelg ja raskuskeskme asend vertikaal- 
ning külgsuunas peavad vastama ko mplektse tüüpsõiduki omale. 
1.3. Tootja määrab kindlaks keresektsi ooni massi, mis väljendatakse protsendina 
sõidukorras sõiduki massist. 
1.4. Tootja määrab kindlaks, kui palju en ergiat protsentides väljendatuna neelab 
kere sektsioon üldene rgiast, mille neelaks komplektne sõiduk.  
1.5. Punktis 1.4. mainitud üldenergia prot sent ei tohi olla väiksem sõidukorras 
sõiduki massi protsendist, mida mainitakse punktis 1.3. 
1.6. Kohaldatakse 1. liite punktis 1.6. ja 3. liite punktides 2.1.–2.6. sätestatud 
katsetingimusi. 
2. Katse käik 2.1. Rakendatakse sama katsemeetodit, mida  on kirjeldatud 1. liites, välja arvatud 
see, et komplektse sõiduki asemel ka sutatakse eespool kirjeldatud kere 
sektsiooni. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/225 
 5. LISA  
3. liide  
 
KERESEKTSIOONI KATSETAMI NE PENDELLÖÖKKATSE 
 1. Energiatase ja löögi suund  1.1. Konkreetsele keresektsioonile edasia ntav energia on tootja määratud nende 
energiate summa, mida arvestatakse se ktsiooni iga ristsuunalise tugikaare 
kohta.
  
 1.2. Käesoleva liite 1. alamliites sätestatud energia suunatakse pendli abil 
keresektsioonile nii, et löögi hetkel moodustaks pendli liikumine 
keresektsiooni vertikaalse pikisuunalise kesktasandiga nurga 25° (+0°; –5°). Sellesse vahemikku jääva täpse nurga määrab kindlaks sõiduki tootja. 
2. Katsetingimused 
2.1. Selleks, et katseid korraldav tehni line teenistus veenduks käesoleva lisa 
punktis 3.1. nimetatud nõude täitmise s, tehakse piisav arv katseid.  
2.2. Katseks kasutatakse tavalise konstr uktsiooni sektsioone, mis on paigaldatud 
tugipostide vahele õiges suhtes põra nda, abiraami, külgseinte ja laega. 
Pagasiriiulite, ventilatsioonitorude ja muude sisustuselementide olemasolu korral võetakse arvesse ka nende sektsioonid. 
2.3. Kõik keresektsiooni uksed ja avat avad aknad peavad olema suletud ja 
riivistatud, kuid mitte lukustatud. Akna d ja klaasitud vahe- või eraldusseinad 
võivad taotleja valikul olla klaasitud või klaasimata. 
2.4. Tootja valikul võib keresektsioon hõlm ata ka istmeid, mis on keresektsiooni 
suhtes tavalises asendis. Paigaldatakse kandurite ja liidetavate osade vahelised tavalised kinnitus- ning ühendusdetailid. Kui istmete seljatoed on reguleeritavad, peavad need olema võima likult püstises asendis; reguleeritava 
kõrgusega istmed peavad olema ne nde kõige ülemises asendis. 
2.5. Keresektsiooni pendlilöögi saava külje  määrab tootja. Kui katseid tehakse 
rohkem kui ühe keresektsiooniga, peab katsed korraldama alati ühel ja samal küljel. 
2.6. Käesoleva lisa punkti 3.1. nõuete täit mist kontrollitakse kiirpildistamise, 
deformeeruvate šabloonide või muude  sobivate vahenditega. Šabloonid 
kinnitatakse konstruktsiooni osale, mis oluliselt ei deformeeru. 
2.7. Katsealune keresektsioon kinnitatakse ristkandurite või neid asendavate 
detailide abil tugevalt ja kindlalt katset usseadmele nii, et katsetusseade ja 
selle kinnitusdetailid ei neelaks pendl ilöögi ajal olulist osa energiast. 
2.8. Pendli langemiskõrgus valitakse nii, et  pendel annaks keresektsioonile löögi 
kiirusel 3–8 m/s. 
L 373/226 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
3. Pendli kirjeldus 3.1. Pendli löögipind peab olema terasest või 20 mm +/- 5 mm paksusest vineerist 
ja pendli mass peab olema ühtla selt jaotatud. Löögipind peab olema 
ristkülikukujuline ja tasane, vähemalt katsealuse keresektsiooni laiune ja 
vähemalt 800 mm kõrgune. Selle nurgad peavad olema ümardatud vähemalt 
15 mm raadiusega. 
3.2. Pendli keha kinnitatakse jäigalt kahele jäigale haarale. Pendlihaarade telje 
kaugus pendli keha geomeetrilisest kesk punktist ei tohi olla väiksem kui 
3500 mm. 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/227 
 1. alamliide  
 
ÜLDENERGIA (E *) ARVUTAMINE 
 
 
Eeldused: 
 1) kere ristlõige on täisnurkse kujuga; 2) vedrustussüsteem on jäigalt fikseeritud, 3) kere sektsiooni liikumine hõlmab ainult pöördumist ümber punkti "A". 
 Üldenergia (E*) arvutamine    Kui raskuskeskme (h) liikumine allap oole on määratletud graafilisel meetodil, 
võib energia E* väärtuse arvutada valemiga: 
 E* = 0,75 M.g.h (Nm)  Teise võimalusena võib E* arvutada valemiga:  
 
)( 8,0 8,02.. 75,0*2 2 22
2NmHHHHWH gM Es
sw
⎥⎥⎥
⎦⎤
⎢⎢⎢
⎣⎡
+ − − + = ⎟⎠⎞⎜⎝⎛ 
 (Nm), kus: 
 M = sõidukorras sõiduki mass (kg)  g = 9,8 m/s2  W = sõiduki kogulaius (m)  H
s = koormata sõiduki raskuskeskme kõrgus (m) 
 H = sõiduki kõrgus (m) 
L 373/228 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
2. alamliide  
 
PEALISEHITUSE OLULISEMATE ENER GIAT NEELAVATE OSADE JAOTUSE 
NÕUDED  
 1. Tehakse piisav arv katseid, et tehnilisele teenistusele oleks rahuldavalt 
tõestatud käesoleva lisa punkti 3.1. nõuete täitmine. See ei tähenda tingimata, 
et nõutakse rohkem kui üht katset. 
 2. Kere ühe sektsiooni katsetulemuste põhj al võib teha arvutusi, mille alusel 
saab näidata, et nõuetele vastab ka kere teine sektsioon, mis ei ole küll 
eelmisega identne, kuid sarnaneb sellega konstruktsiooni poolest. 
 3. Tootja määrab, millised pealiseh ituse tugipostid on mõeldud tugevuse 
suurendamiseks ja kui suurt osa energi ast (Ei) peab iga tugipost neelama. 
Tootja andmed peavad vastam a järgmistele kriteeriumidele: 
 
(1) 
*E Emi
lii>∑=
=  kus m on määratud tugipostide koguarv. 
(2) (a) *4.0E Eni
liiF≥∑=
=  kus n on sõiduki raskuskeskmest eespool asuvate 
määratud tugipostide arv; 
(b) EEiR
iip
==
∑ ≥
10.4 *
 kus p on sõiduki raskuskeskmest tagapool asuvate 
määratud tugipostide arv. 
 
(3) LlFf≥0.4  
 
(4) LlRr≥0.4  
 
(5) d
dmax
min.≤2 5  see kehtib ainult juhul, kui d max on suurem kui 0,8 x 
suurim lubatud deformatsioon, ulatumata jääkruumi. 
  kus:    E
i on määratud energia hulk, mille või b neelata pealisehituse tugipost i; 
  E
iF on määratud energia hulk, mille või b neelata sõiduki raskuskeskmest 
eespool asuv tugipost i; 
  E
iR on määratud energia hulk, mille või b neelata sõiduki raskuskeskmest 
tagapool asuv pealisehituse tugipost i; 
  E* on üldenergia, mille neel ab kogu sõiduki konstruktsioon; 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/229 
  d max on kere konstruktsiooni mis tahes sektsiooni suurim deformatsioon 
pärast sellele sektsioonile määratud löögienergia neelamist, mõõdetuna löögi suunas; 
  d
min on kere konstruktsiooni mis tahes sektsiooni minimaalne 
deformatsioon pärast sellele sektsioonile määratud löögienergia neelamist, mõõdetuna löögi suunas ja samas punktis kui d
max; 
 
 
∑∑
=
==
==ni
iiFni
iifiF
F
ElE
L
11) (
  = sõiduki raskuskeskmest  eespool asuvate määratud 
tugipostide kaalutud keskmine kaugus; 
 
 
∑∑
=
==
==pi
iiRpi
iiriR
ElE
LR
11) (
  = sõiduki raskuskeskmest tagapool asuvate määratud 
tugipostide kaalutud keskmine kaugus. 
 
 kus: 
 l if  on sõiduki raskuskeskmest eespool  asuva tugiposti i kaugus sõiduki 
raskuskeskmest; 
 
 l ir  on sõiduki raskuskeskmest tagapool asuva tugiposti i kaugus sõiduki 
raskuskeskmest; 
 
 l f  on sõiduki esiosa kaugus sõiduki raskuskeskmest, 
 
 l f  on sõiduki tagaosa kaugus sõiduki raskuskeskmest. 
 
 
_____________
L 373/230 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 5. lisa – 4. alamliide  
 
PEALISEHITUSE TUGEVUSE ARVUTUSLIK KONTROLL 
 
1. Pealisehituse või pealisehituse sektsioonide vastavust käesoleva lisa punkti 
3.1. nõuetele võib näidata katsete eest vastutava tehnilise teenistuse heakskiidetud arvut usmeetodi abil.. 
 
2. Kui konstruktsiooni deformeerimisel ületatakse tõenäoliselt kasutatud 
materjalide elastsuspiir, peab arvutustes simuleerima konstruktsiooni käitumist suurte plastsete deformatsioonide korral. 
 3. Arvutuste aluseks võetavate väärtuste õigsuse kontrollimiseks võib katsete 
eest vastutav tehniline teenistus nõuda katsete tegemist konstruktsiooni liitekohtade või osadega. 
 4. Ettevalmistused arvutusteks  4.1. Arvutamist saab alustada alles siis, kui konstruktsiooni on analüüsitud ja see 
on matemaatiliselt modelleeritud. Nii määr atakse kindlaks eraldi raamiosad, 
mida arvestatakse, ning määratleta kse punktid, kus võib toimuda plastne 
deformatsioon . Esitatakse ka raamiosade mõõt med ja kasutatud materjalide 
omadused. Jõu (pöördemomendi) ja plastse piirkonna deformatsioonikäitumise määramiseks tehakse liigendkohtade füüsikalised 
katsed, sest need andmed on arvutuste tegemisel hädavajalikud. Määratakse deformatsioonikiirus ja sellele vastav dünaamiline elastsuspiir. Kui arvutuslik meetod ei võimalda näidata, millal toimub oluline purunemine, määratakse 
see kindlaks katsetega, eraldi analüüsiga või asjakohaste dünaamiliste kontrollidega. Esitatakse ka andmed koor muse jaotuse kohta sõiduki pikkuse 
ulatuses. 
 4.2. Arvutusmeetod peab arvestama kuni  materjali elastsuspiirini tekkivaid 
deformatsioone ja seejärel määrama plastsete deformatsioonide tekkekohad ja plastsete deformatsioonide edasise kujunemise, välja arvatud juhul, kui 
plastsete deformatsioonide asukoht ja järgnevus on teada varasemate kogemuste põhjal. Meetod peab võtma arvesse konstruktsiooni geomeetria 
muudatusi vähemalt piirini, mil deform atsioonid ületavad lubatu. Arvutused 
peavad matkima 1. liites ki rjeldatud kerekonstruktsiooni 
ümberpaiskumiskatse löögienergiat ja suunda. Arvutusmeetodi õigsust tuleb tõestada võrdluse teel füüsikaliste kats ete tulemustega; need katsed ei pea 
tingimata olema tehtud seoses parajasti tüübikinnituseks esitatud sõidukiga. 
5. Pealisehituse sektsiooni katsed 
 Kui arvutusmeetodit kasutatakse komplektse pealisehituse sektsiooni korral, 
kohaldatakse eespool nimetatud ko mplektse sõiduki puhul kehtivaid 
tingimusi. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/231 
  
6. LISA  
 
MEHHANISEERITUD USTE  SULGEMISJÕUDUDE MÕÕTMISE JUHISED 
 
(vaata 3. lisa punkti 7.6.5.6.1.1.) 
 1. Üldist
 
 
 Mehhaniseeritud ukse sulgumine on dünaamiline protsess. Kui liikuv uks 
põrkub takistusega, tekib dünaamiline r eaktsioonijõud, mis (ajaliselt) sõltub 
mitmest tegurist (näiteks ukse mass, kiirendus, mõõtmed). 
 2. Mõisted
 
 2.1. Sulgemisjõud F(t) on ajaf unktsioon, mida mõõdetakse ukse 
sulgumisservadest (vaata punkti 3.2. allpool). 
 2.2. Tippväärtus F
S on sulgemisjõu suurim väärtus. 
 
2.3. Kasulik jõud FE on sulgemisjõu keskmine väärtus, mis on seotud impulsi 
kestusega: 
 
F1
TF(t)dt E
tt
12
=∫ 
 
2.4. Impulsi kestus T on ajavahemik t 1 ja t 2 vahel: 
 
T = t 2 - t1 
 
 kus: 
  t
1 on hetk, mil sulgemis jõud ületab 50 N. 
 t 2 on väljalülitushetk, mil sulg emisjõud langeb alla 50 N. 
 2.5. Eespool esitatud parameetrite suhe  on (näitena) kuju tatud joonisel 1. 
 
L 373/232 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Joonis 1  
 
 
 
2.6. Kinnikiilumisjõud F c on samas mõõtepunktis korduvalt mõõdetud kasulike 
jõudude aritmeetiline keskmine: 
 
F(F )i
nE
i1in
===
∑
 
 
3. Mõõtmised  
 3.1. Mõõtmistingimused:  3.1.1. Temperatuurivahemik: 10–30
oC 
 3.1.2. Sõiduk peab asuma horisontaalpinnal.  3.2. Mõõtepunktid:  
3.2.1. ukse peamistel sulgumisservadel: 
  üks ukse keskel;  üks 150 mm kõrgusel ukse alumisest servast.  3.2.2. kui uksel on avam iseks kinnikiilumiskaitse: 
  ukse teisejärgulistel sulgumisservad el kõige suurema kinnikiilumisohuga 
punktis. 
 3.3. kinnikiilumisjõu määramiseks punkti 2. 6. kohaselt tehakse igas mõõtepunktis 
vähemalt kolm mõõtmist. 
 3.4. Sulgemisjõu signaali kujutatakse ma dalpääsufiltri abil piirsagedusega 100 Hz. 
Nii algushetk kui ka väljalülitushetk on impulsi kestuse piiramiseks 50 N 
juures. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/233 
  
3.5. Saadud väärtus ei tohi nimi väärtusest erineda rohkem kui + 3%. 
 4. Mõõteseade
 
 4.1. Mõõteseade koosneb kahest osast: käepidemest ja mõõtvast osast, mis on 
koormusandur (vt joonis 2). 
 
4.2. Koormusanduri tehniline kirjeldus. 
 4.2.1. Koormusandur koosneb kahest omav ahel nihutatavast osast välisläbimõõduga 
100 mm ja laiusega 115 mm. Koormusand uri sees on kahe korpuseosa vahele 
paigutatud survevedru nii, et asjakohase jõu rakendamisel surutakse mõõteelement kokku. 
 4.2.2. Koormusanduri jä ikus peab olema 10 +
 0,2 N/mm. Suurim sissevetrumine 
peab piirduma väärtusega 30 mm, nii et suurimaks mõõdetavaks jõuks oleks 
300 N. 
 
Joonis 2  
 
 
 
  
___________ 
  käepide
L 373/234 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7. LISA  
 
ERINÕUDED KUNI 22 SÕ ITJAGA SÕIDUKITELE 
 
1.1. Väljapääsude minimaalsed mõõtmed  
 
 Eri liiki väljapääsude minim aalsed mõõtmed on järgmised: 
Ava Mõõtmed Märkused 
Teenindusuks Sisenemis-
kõrgus : 
Klass A – 1650 mm B – 1500 mm Teenindusukse sisenemiskõrgust mõõdetakse 
vertikaaltasandil ukseava keskpun kti horisontaalprojektsiooni 
ja alumise astme pealispinna vahel. 
 Ava kõrgus Teenindusukse ava kõrgus p eab olema piisav 3. lisa punktis 
7.7.1.1. viidatud kaheosalise katsekeha takistamatuks läbiviimiseks. Ülemised nurgad võivad olla ümardatud kuni 150 mm raadiusega. 
 Laius  
Üksikuks: 650 mm Kahe poolega uks: 1200 mm Kui teenindusukse ava kõrgus  on 1400–1500 mm, peab B-
klassi sõidukite üksikukse ava minimaalne laius olema 750 mm. Kui mõõdetakse käepidemete kõrgusel, võib kõigil sõidukitel vähendada teenindususte  laiust 100 mm võrra ning 
eenduvate rattakoobaste, isetoimivate või kaugjuhitavate uste mehhanismi või esiklaasi kalde tõttu 250 mm võrra. 
Avariiuks Kõrgus: 
1250 mm Laius: 550 mm Eenduvate rattakoobaste tõttu võib laiust vähendada kuni 
300 millimeetrini, kui vähemalt 400 mm kõrgusel ukseava 
madalaimast punktist on laiu s vähemalt 550 mm. Ülemisi 
nurki võib ümardada ra adiusega kuni 150 mm
. 
Avariiaken Ava pindala: 
4000 cm2 Tüübikinnituste korral, mis antakse aasta jooksul pärast 
käesoleva eeskirja jõustumist, on avariiakna pindala puhul lubatud hälve 5%. Sellele alale peab olema võimalik paigutada ristkülik mõõtme tega 500 mm x 700 mm. 
 
 1.1.1. Sõiduk, mille puhul kohaldatakse 3. lisa punkti 7.7.1.9., peab vastama 3. lisa 
punktis 7.6.3.1. või käesoleva lisa punktis 1.1. avariiakendele ja avariiluukidele esitatud nõuetele ning t eenindusustele ja avariiustele esitatud 
järgmistele miinimumnõuetele: 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/235 
  
Ava Mõõtmed Märkused 
Teenindusuks Ava kõrgus: 
1100 mm Mõõdet võib ava nurkades vähendada, ümardades seda 
raadiusega kuni 150 mm. 
 Laius: 
Üksikuks: – 650 mm Kahe poolega uks: – 1200 mm 
 Mõõdet võib ava nurkades vähendada, ümardades seda 
raadiusega kuni 150 mm. Laiust võib 100 mm võrra vähendada, kui mõõdetakse käepidemete kõrgusel, ja 250 mm võrra, kui seda on vaja eenduvate 
rattakoobaste, isetoimivate või kaugjuhitavate uste 
mehhanismi või esiklaasi kalde tõttu. 
Avariiuks Kõrgus: – 1100 mm 
Laius: – 550 mm Eenduvate rattakoobaste tõttu võib laiust vähendada 
300 mm-ni, kui vähemalt 400 mm kõrgusel ukseava madalaimast punktist on laius vähemalt 550 mm. Ülemisi nurki võib ümardada raadiusega kuni 150 mm.
  1.2. Väljapääsude paigutus
 
 1.2.1. Teenindusuks (-uksed) peab (peavad) asuma sõiduki teeservale lähemal 
oleval küljel, olenevalt sõidukit registr eerivas riigis kehtivast liiklussuunast, 
või sõiduki tagaseinas. 
 1.2.2. Väljapääsud peavad olema paigutat ud nii, et sõiduki kummalgi küljel on 
vähemalt üks väljapääs. 
 1.2.3. Nii sõitjateruumi eesmises kui ka ta gumises pooles peab olema vähemalt üks 
väljapääs. 
 1.2.4. Vähemalt üks väljapääs peab asuma sõ iduki taga- või esiküljel, välja arvatud 
juhul, kui sõidukis on avariiluuk. 
L 373/236 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 8. LISA  
 
NÕUDED PIIRATUD LIIKUMISVÕIM EGA SÕITJATE JUURDEPÄÄSU 
HÕLBUSTAVATELE TEHNI LISTELE SEADMETELE 
 
1. ÜLDOSA 
 Käesoleva lisa sätteid kohaldatakse sõidukite suhtes, mis võimaldavad 
hõlpsamat juurdepääsu piiratud liikum isvõimega sõitjatele ja ratastooli 
kasutavatele inimestele. 
2. REGULEERIMISALA  Käesolevaid nõudeid kohaldatakse sõi dukite suhtes, mis võimaldavad piiratud 
liikumisvõimega sõitjate jaoks  hõlpsamat juurdepääsu . 
3. NÕUDED 3.1. Astmed
 
 I ja A-klassi sõidukite vähemalt ühe teenindusukse esimene aste ei tohi olla 
maapinnast kõrgemal kui 250 mm ning II , III ja B-klassi  sõidukite puhul 
kõrgemal kui 320 mm. 
 Alternatiivina ei tohi I ja A-klassi sõidukite kahe ukseava,  ühe sisse- ja ühe 
väljapääsu juures olla esimene aste maapinnast kõrgemal kui 270 mm. 
 Kasutada võib kallutussüsteem i ja/või sissetõmbuvat astet. 
 I ja A-klassi sõiduki puhul ei tohi ükski teine aste nimetatud ukse (uste) 
juures, juurdepääsuteel ega istmetevahe lises käigus olla kõrgem kui 200 mm; 
II, III ja B-klassi sõidukite puhul ei tohi aste olla kõrgem kui 250 mm. 
 Üleminek süvistatud istmetevahelises t käigust istme juurde ei ole aste. 
3.2. Eelisõigusistmed ja piiratud liikumisvõimega sõitjatele mõeldud ruum  
3.2.1. Sõidukis peab sisenemiseks ja vä ljumiseks sobivate teenindusukse (-uste) 
lähedal olema teatav arv piiratud lii kumisvõimega sõitjatele määratud ette- 
või tahapoole suunatud eelisõigusistmei d. I klassi sõidukites peab olema 
vähemalt neli, II ning III klassi sõiduk ites vähemalt kaks ja A- ning B-klassi 
sõidukis üks eelisõigusiste. Eelisõigusistm ena ei saa vaadelda istet, mida on 
võimalik üles tõusta, kui seda ei kasutata. Nimetatud nõudele vastavate 
sõidukite suhtes ei kohaldata 3. li sa punkti 7.7.8.5.2. sätteid.  
3.2.2. Vähemalt ühe eelisõigusistme all või kõrval peab olema piisavalt ruumi 
pimeda juhtkoerale. 
3.2.3. Istmetel peavad istekoha ja is tmetevahelise käigu vahel olema käetoed, 
mida saab kergesti üles lükata, et võimaldada vaba juurdepääsu istmele. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/237 
  Käsipuud ja käetoed peavad olema pa igaldatud eelisõigusistmete lähedale 
nii, et sõitjad saaksid ne ist kergesti kinni haarata. 
3.2.4. Eelisõigusistme istmepadja laiuseks  peab olema istekoha  keskkohta läbivast 
verikaaltasandist vähemalt 220 mm ku mmalegi poole, istepingi puhul aga 
iga istekoha keskkohast 220 mm mõlemale poole. 
3.2.5. Koormamata istmepadja kõrgus põranda st peab olema selline, et istmepadja 
eesmise pealispinnaga kokkupuutuva hor isontaaltasandi kõrgus põrandast 
on 400 kuni 500 mm. 
3.2.6. Eelisõigusistmete juures peab olema jalaruum istmepadja esiserva läbivast 
vertikaaltasandist ettepoole. Jalaruumi suurim kalle ei tohi üheski suunas 
ületada 8%. 
3.2.7. Iga eelisõigusistme istekoha kohal peab I ja A-klassi sõidukites olema 
vähemalt 1300 mm ja II klassi sõidukites 900 mm vaba ruumi, mõõdetuna koormamata istmepadja kõige kõrgemast  punktist. Selline ruum peab jääma 
vabaks kogu istme vertikaalprojektsiooni  ja sinna juurde kuuluva jalaruumi 
ulatuses. Seljatugi või muu ese võib sellesse ruumi ulatuda, kui 230 mm 
ulatuses jääb istmepadja ette vertikaalne vaba ruum. Kui eelisõigusiste on paigutatud nii, et selle vastas on rohkem kui 1,2 m kõrgune vahesein, peab 
selleni olema 300 mm vaba ruumi.
 
3.3. Kommunikatsioonivahendid  
3.3.1. Eelisõigusistme lähedusse ja rata stooli paigutamise alale tuleb põrandast 
700 mm kuni 1200 mm kõrgusele paigal dada kommunikatsioonivahendid. 
3.3.2. Kui istmed puuduvad, peavad ko mmunikatsioonivahendid olema madala 
põrandaga alal paigaldat ud 800 kuni 1500 mm kõrgusele. 
3.3.3. Kõiki sisemisi kommunikatsiooniva hendeid peab olema võimalik kasutada 
käelaba abil. Juhtseadmed peavad olema erksat värvi või erksates värvides. 
3.3.4. Kui sõidukil on kaldtee või tõstes eade, paigaldatakse sõidukist väljapoole 
ukse kõrvale kuni 1300 mm kõrgusele maapinnast kommunikatsioonivahend j uhile märguandmiseks. 
3.4. Piktogrammid
 
3.4.1. Ratastoolikohtade ja/või eelisõigus istmetega sõidukitel peavad olema 4. lisa 
joonise 23a kohased väljastpoolt nähtav ad piktogrammid nii sõiduki esiosas 
kui ka vastavate teenindususte lä hedal. Sobivad piktogrammid tuleb 
paigaldada ka sõiduki sisse ratastoolikoha ja/või eelisõigusistme lähedusse. 
3.5. Põranda kalle  
 Istmetevahelise käigu, juurde pääsuteede või põrandaalade kalle 
eelisõigusistme või ratastooli paigutus koha ja vähemalt ühe sissepääsu ning 
ühe väljapääsu või kombineeritud sisse-  ja väljapääsu vahe l ei tohi olla 
L 373/238 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 suurem kui 8%. Kaldega alad peavad olema kaetud libisemiskindla 
põrandakattega. 
3.6. Ratastoolide paigutus  
3.6.1. Sõitjateruumi igale ratastoolikohale peab olema ette nähtud vähemalt 
750 mm laiune ja 1300 mm pikkune ala. Selle pikitasand peab olema 
paralleelne sõiduki pikitasandiga ja  ratastooli paigutuskoha põrandakate 
peab olema libisemiskindel. 
 Kui ratastool paigutatakse näoga sõidusuunas, võivad selle ees asuvate 
istmete seljatoed ulatuda ratastooli pa igutuskohta, kui 4. lisa joonisel 
23 näidatud ruum jääb vabaks. 
3.6.2. Ratastooli kasutajatele peab sõi dukisse sisenemiseks olema vähemalt üks 
uks. Ratastooli kasutaja peab juurde pääsema I klassi sõidukite vähemalt ühele teenindusuksele. Ratastooli kasutamist võimaldaval uksel peab olema käesoleva lisa punkti 3.11.2. sätete kohane sisenemist hõlbustav seade 
(kallutussüsteem); see peab vast ama käesoleva lisa punkti 3.11.3. 
(tõsteseade) või punkti 3.11. 4. (kaldtee) sätetele. 
3.6.3. Ratastooli kasutajate uks, mis ei  ole teenindusuks, peab olema vähemalt 
1400 mm kõrgune. Ratastooli kasutamist võimaldavad uksed peavad olema vähemalt 900 mm laiused; käepidemete kõrgusel võib see laius olla 100 mm 
võrra väiksem. 
3.6.4. Tingliku ratastooliga, mille mõõt med on näidatud 4. lis a joonisel 21, peab 
saama väljastpoolt sõidukit liikuda ratastooli pai gutuskohani (-kohtadeni) 
vähemalt ühe ratastooli kasutamist võimaldava ukse kaudu.  
3.7. Istmed ratastoolide paigutuskohas
 
3.7.1. Ratastooli paigutuskohta võib pa igaldada klappistmeid. Ülespööratud 
asendis ei tohi need siiski ratastooli paigutuskohta ulatuda. 
3.7.2. Sõidukis võivad ratastooli paigutusk ohas olla eemaldatavad istmed, kui juht 
või meeskonnaliige saab neid kergesti eemaldada. 
3.7.3. Kui istme jalaruum või kasutusa sendis klappistme osa ulatub ratastooli 
paigutuskohta, tuleb istmele või selle kõrvale paigutada tekst 
"Palun loovutada see koht ratastooli kasutajale". 
3.8. Ratastoolide stabiilsus  
3.8.1. Ratastooli turvasüsteem. Alterna tiivina punktide 3.8.1.1. kuni 3.8.1.2.3. 
nõuetele võib turvasüsteem vastata punk tides 3.8.2. kuni 3.8.2.11. sätestatud 
nõuetele. 
3.8.1.1. Sõidukites, kus ei ole reisijaistme te turvasüsteemi, varustatakse ratastooli 
paigutuskoht turvasüsteemiga, et tagada ratastooli stabiilsus. 
 Korraldatakse staatiline katse, mis vastab järgmistele nõuetele: 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/239 
  a) iga ratastooli puhul  tuleb turvasüsteemile  rakendada jõudu 250 daN ±
20 daN; 
 b) jõud peab mõjuma horisontaalta sandil sõiduki esiosa suunas, kui 
turvasüsteem ei ole kinnitatud sõid uki põrandale. Kui turvasüsteem on 
kinnitatud sõiduki põrandale, peab jõud mõjuma sõiduki 
horisontaaltasandi suhtes 45° ± 10° nurga all ja sõiduki esiosa suunas; 
 c) jõud peab mõjuma vähemalt 1,5 sekundit; 
 d) turvasüsteem peab katsele vast u pidama. Turvasüsteemi osalist või 
täielikku purunemist ja jäävdefo rmatsiooni ei peeta katse 
ebaõnnestumiseks, kui süsteem pida s määratud aja jooksul sätestatud 
koormusele vastu. Olemasolevaid lukustusseadmeid peab ratastooli 
kasutaja väljumisel saama pärast tõmbejõu kõrvaldamist käsitsi avada. 
3.8.1.2. Kui reisijaistmel peab olema turvasüsteem, tuleb iga ratastoolikoht 
varustada turvasüsteemiga, mis kaitseb nii ratastooli kui ka selle kasutajat. 
 Turvasüsteem ja selle kinnitused peavad vastu pidama samasugustele 
jõududele nagu ülejäänud reisijaistmed ja turvasüsteemid. 
 Korraldatakse staatiline katse, mis vastab järgmistele nõuetele: 
 a) allpool nimetatud jõud peavad mõju ma sõiduki esi- ja tagaosa suunas, 
nii eraldi kui ka turvasüsteemile; 
 b) jõud peab mõjuma vähemalt 0,2 sekundit;  c) turvasüsteem peab katsele vastu pidama. Turvasüsteemi osalist või 
täielikku purunemist ja jäävdefo rmatsiooni ei peeta katse 
ebaõnnestumiseks, kui süsteem pida s määratud aja jooksul sätestatud 
koormusele vastu. Olemasolevaid lukustusseadmeid peab ratastooli 
kasutaja väljumisel saama pärast tõmbejõu kõrvaldamist käsitsi avada.  
3.8.1.2.1. Ratastooli ja selle kasutaja eral di turvasüsteemile näoga sõidu suunas mõjuv 
jõud 
3.8.1.2.1.1. M
2 kategooria puhul: 
 a) vöörihma korral 1110 daN ± 20 daN. Jõud peab mõjuma ratastooli 
kasutaja turvasüsteemile horisontaa ltasandis sõiduki esiosa suunas, 
kui turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale. Kui turvasüsteem on kinnitatud põranda le, peab jõud mõjuma sõiduki 
horisontaaltasandi suhtes 45° ± 10° nurga all sõiduki esiosa suunas; 
 b) sõiduki horisontaaltasandil ni ng rihma vööosale suunaga ettepoole 
675 daN ± 20 daN ning kolme kinnitu spunktiga turvavöö korral 
õlarihmale 675 daN ± 20 daN horisontaaltasa ndis sõiduki esiosa 
suunas; 
L 373/240 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  c) ratastooli turvasüsteemile 1715 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all 
sõiduki horisontaaltasandi suht es sõiduki esiosa suunas; 
 d) jõud peavad mõjuma korraga. 3.8.1.2.1.2. M
3 kategooria puhul: 
 a) vöörihma korral 740 daN ± 20 daN. Jõud peab mõjuma ratastooli 
kasutaja turvasüsteemile horisontaa ltasandis sõiduki esiosa suunas, 
kui turvasüsteem ei ole kinnitatud sõiduki põrandale. Kui turvasüsteem on kinnitatud põranda le, peab jõud mõjuma sõiduki 
horisontaaltasandi suhtes 45° ± 10° nurga all sõiduki esiosa suunas; 
 b) vöörihmale 450 daN ± 20 daN horisontaaltasa ndis sõiduki esiosa 
suunas ning kolme kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 450 
daN ± 20 daN horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas; 
 c) ratastooli turvasüsteemile 1130 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all 
sõiduki horisontaaltasandi suht es sõiduki esiosa suunas; 
 d) jõud peavad mõjuma korraga. 3.8.1.2.2.  Ratastooli ja selle kasutaja  kombineeritud turvasüsteemile näoga sõidu 
suunas mõjuv jõud 
3.8.1.2.2.1.  M
2 kategooria puhul: 
 a) vöörihma korral 1110 daN ± 20 daN ratastooli kasutaja 
turvasüsteemile 45° ± 10° nurga all sõiduki hor isontaaltasandi suhtes 
sõiduki esiosa suunas; 
 b) vöörihmale 675 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all sõiduki 
horisontaaltasandi suhtes sõiduk i esiosa suunas ning kolme 
kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 675 daN ± 20 daN 
horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas; 
 c) ratastooli turvasüsteemile 1715 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all 
sõiduki horisontaaltasandi suht es sõiduki esiosa suunas; 
 d) jõud peavad mõjuma korraga. 3.8.1.2.2.2. M
3 kategooria puhul: 
 a) sülerihma korral ratastooli kasutaja hoidesüsteemile 740 daN ± 20 
daN 45° ± 10° nurga all sõiduki horis ontaaltasandi suhtes sõiduki 
esiosa suunas; 
 b) vöörihmale 450 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all sõiduki 
horisontaaltasandi suhtes sõiduk i esiosa suunas ning kolme 
kinnituspunktiga turvavöö korral õlarihmale 450 daN ± 20 daN 
horisontaaltasandis sõiduki esiosa suunas; 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/241 
  c) 1130 daN ± 20 daN ratastooli turvasüsteemile 45° ± 10° nurga all 
sõiduki horisontaaltasandi suht es sõiduki esiosa suunas; 
 d) jõud peavad mõjuma korraga. 3.8.1.2.3. Seljaga sõidu suunas: 
 a) ratastooli turvasüsteemile 810 daN ± 20 daN 45° ± 10° nurga all 
sõiduki horisontaaltasandi suht es sõiduki tagaosa suunas. 
3.8.2. Ratastooli alternatiivne turvasüsteem: 3.8.2.1. ratastooli paigutuskoht varustatakse  ratastooli turvasüsteemiga, mida sobib 
üldiselt kasutada ratastoolide korral ja mis võimaldab kinnitada ratastooli 
koos näoga sõiduki esiosa  poole oleva kasutajaga;
 
3.8.2.2.  ratastooli paigutuskoht varustatak se ratastooli kasutaja turvasüsteemiga, 
millel on vähemalt kaks kinnituspunkti ja üks vöörihm, mis toimib sarnaselt 
eeskirja nr 16 nõuete kohaste turvavöödega; 
3.8.2.3.  ratastooli paigutuskoha turvasüs teemi peab saama avarii korral kergesti 
avada. 
3.8.2.4.  Ratastooli kõik turvasüsteemid peavad: 3.8.2.4.1.   vastama punktis 3.8.2.8. kirjeldatud dünaamiliste katsete nõuetele ja olema 
kindlalt kinnitatud sõiduki kinnitus punktide külge, mis vastavad punktis 
3.8.2.6. kirjeldatud staati liste katsete nõuetele; või  
3.8.2.4.2.  olema kinnitatud sõiduki kinni tuspunktide külge nii, et turvaseadme ja 
kinnituskohtade kombinatsioon vastab punkti 3.8.2.8. nõuetele. 
3.8.2.5.  Ratastooli kasutaja  kõik turvasüsteemid peavad: 
3.8.2.5.1.  vastama punktis 3.8.2.9 kirjeldatud dünaamiliste katsete nõuetele ja olema 
kindlalt kinnitatud sõiduki kinnitus punktide külge, mis vastavad punktis 
3.8.2.6 kirjeldatud staatilis te katsete nõuetele; või  
3.8.2.5.2.  olema sõiduki kinnituskohtade külge kinnitatud nii, et turvaseadme ja 
kinnituspunktide kombinatsioon vast ab punkti 3.8.2.9. nõuetele, kui 
kinnituspunktide paigutus vast ab punkti 3.8.2.6.7. nõuetele. 
3.8.2.6. nii ratastooli turvasüsteemide kui  ka ratastooli kasuta ja turvasüsteemide 
kinnituspunkte kontrollitakse staatilise katsega, mis vastab järgmistele 
nõuetele: 
3.8.2.6.1. punktis 3.8.2.7. määratletud jõud  rakendatakse seadme abil, mis jäljendab 
ratastooli turvasüsteemi geomeetriat; 
3.8.2.6.2. punktis 3.8.2.7.3. määratletu d jõud rakendatakse ra tastooli kasutaja 
turvasüsteemi geomeetriat jäljendava seadme abil ja eeskirja nr 14 punktis 
6.3.4. määratletud tõmbeseadme abil. 
L 373/242 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 3.8.2.6.3. punktides 3.8.2.6.1. ja 3.8.2.6.2. nimetatud jõud tuleb rakendada korraga 
sõiduki esiosa suunas ja 10° ± 5°  nurga all horiso ntaaltasandi kohal; 
3.8.2.6.4. punktis 3.8.2.6.1. nimetatud jõud tuleb rakendada sõiduki  tagaosa suunas ja 
10° ± 5° nurga all ho risontaaltasandi kohal; 
3.8.2.6.5. jõud peavad võimalikult kiires ti mõjuma piki rata stooli paigutuskoha 
vertikaalset kesktelge; 
3.8.2.6.6. jõud peab mõjuma vähemalt 0,2 sekundit; 3.8.2.6.7. katse korraldatakse sõiduki konstruktsiooni tüüpsektsiooniga, millele on 
paigaldatud sõiduki seadmed, mis võivad tõenäoliselt konstruktsiooni 
tugevust või jäikust suurendada. 
3.8.2.7. Punktis 3.8.2.6. määratletud jõud on: 3.8.2.7.1. ratastooli turvasüs teemi kinnituspunktide korral M
2 kategooria sõidukis: 
3.8.2.7.1.1. 1110 daN, mida rakendatakse sõ iduki pikitasandil sõiduki esiosa suunas 
vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte  kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna 
vertikaalselt ratastooli paigut uskoha põranda suhtes, ja  
3.8.2.7.1.2. 550 daN, mida rakendatakse sõ iduki pikitasandil sõiduki tagaosa suunas 
vähemalt 200 mm kõrgusel ja mitte  kõrgemal kui 300 mm, mõõdetuna 
vertikaalselt ratastooli pai gutuskoha põranda suhtes; 
3.8.2.7.2. Ratastooli turvasüs teemi kinnituskohtade korral M 3 kategooria sõidukis: 
3.8.2.7.2.1. 740 daN, mida rakendatakse sõ iduki pikitasandil esiosa suunas vähemalt 
200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui  300 mm, mõõdetuna vertikaalselt 
ratastooli paigutuskoha põranda suhtes, ja  
3.8.2.7.2.2. 370 daN, mida rakendatakse sõ iduki pikitasandil tagaosa suunas vähemalt 
200 mm kõrgusel ja mitte kõrgemal kui  300 mm, mõõdetuna vertikaalselt 
ratastooli paigutuskoha põranda suhtes. 
3.8.2.7.3. Ratastooli kasutaja turvasüst eemi kinnituspunktide ko rral peavad jõud 
olema eeskirja nr 14 punkti 6.4. nõuete kohased. 
3.8.2.8. Ratastooli turvasüsteemile tehakse dünaamiline katse järgmistel tingimustel: 3.8.2.8.1. 85 kg raskuse tüüpratastooli kats evankrit pidurdatakse  kiiruselt 48 km/h 
kuni 50 km/h seismajäämiseni; sealjuures rakendatakse järgmiste aeglustusväärtuste ja -aegadega impulssi: 
3.8.2.8.1.1. rohkem kui 20 g sõiduki es iosa suunas kumulatiivselt vähemalt 
0,015 sekundi jooksul; 
3.8.2.8.1.2. rohkem kui 15 g sõiduki esiosa suunas kumulatiivselt vähemalt 0,04 sekundi 
jooksul; 
3.8.2.8.1.3. kauem kui 0,075 sekundi jooksul; 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/243 
 3.8.2.8.1.4. kuni 28 g ja kuni 0,08 sekundit; 
3.8.2.8.1.5. kuni 0,12 sekundit ning 3.8.2.8.2. 85 kg massiga tüüpratastooli kats evankrit pidurdatakse kiiruselt 48 km/h 
kuni 50 km/h seiskumiseni, seal juures rakendatakse järgmiste 
aeglustusväärtuste ja -aegadega impulssi: 
3.8.2.8.2.1. rohkem kui 5 g sõiduki tagaosa suunas kumulatiivselt vähemalt 
0,015 sekundi jooksul; 
3.8.2.8.2.2. kuni 8 g sõiduki tagaosa suunas kuni 0,02 sekundi jooksul; 
 
3.8.2.8.3. punkti 3.8.2.8.2. nõuete kohast katset  ei tehta, kui sõi duki esi- ja tagaosa 
suunas kasutatakse sama turvasüsteem i või on tehtud samaväärne katse; 
3.8.2.8.4. eespool kirjeldatud katseks kinnitatakse ratastooli turvasüsteem: 
3.8.2.8.4.1. katseseadmel asuvate kinnitus punktide külge, mis vast avad selle sõiduki 
kinnituspunktidele, mille külge tu rvasüsteem kinnitatakse, või  
3.8.2.8.4.2. punkti 3.8.2.6.7. kohaselt paigutatud kinnituskohtade külge, mis 
moodustavad osa selle sõiduki tüüpsektsi oonist, mille jaoks turvasüsteem on 
määratud. 
3.8.2.9. Ratastooli kasutaja turvasüsteem peab vastama ees kirja nr 16 punktis 7.7.4. 
kirjeldatud nõuetele või läbima punktis  3.8.2.8.1. kirjeldatud katsega 
samaväärse katse. Eeskirja nr 16 al usel sobivaks t unnistatud turvavööd 
peetakse nõuetele vastavaks. 
3.8.2.10.  Punktide 3.8.2.6., 3.8.2.8. või 3.8.2.9. kohaseid katseid peetakse 
ebaõnnestunuks, kui ei ole tä idetud järgmised tingimused: 
3.8.2.10.1. süsteemi üheski osas ei tohi ol la riket ja süsteemi ükski osa ei tohi 
katsetamise käigus kinnitusest võ i sõiduki küljest lahti tulla; 
3.8.2.10.2. pärast katsete lõpetamist peav ad olema töökorras ratastooli ja ratastooli 
kasutaja vabastamist võimaldavad süsteemid
; 
3.8.2.10.3. punkti 3.8.2.8. kohase katse käigus  ei tohi ratastool sõiduki pikitasandi 
suunas liikuda rohkem kui 200 mm; 
3.8.2.10.4. süsteemi osad ei tohi katse l õppedes olla deformeerunud sellises ulatuses, et 
need võivad teravate servade või muude esileulatuvate osade tõttu tekitada 
vigastusi. 
 3.8.2.11. Turvasüsteemi kasutusjuhend peab asuma selle läheduses ja olema selgelt 
nähtav. 
L 373/244 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 3.8.3. Alternatiivina punkti 3.8.1.1. sä tetele võib ratastoo li paigalduskohas olla 
ratastooli kasutaja transportimise ajal  turvavööga kinnitamata, kui ratastool 
on suunaga sõiduki tagaosa poole ja toetub vastu tuge või seljatuge 
järgmiste nõuete kohaselt: 
 a) üks ratastooli paigutuskoha piki suunaline külg ühtib sõiduki külje või 
seinaga; 
 b) ratastooli paigutuskoha ees on sõi duki pikiteljega ristisuunas tugi või 
seljatugi; 
 c) ratastooli rattad või tagakülg to etuvad toele või seljatoele ning 
välistatud on ratastooli ümberminek; 
 d) ratastooli paigalduskoha ees paikne va istmerea tugi või seljatugi peab 
iga ratastooli kohta taluma jõudu 250 daN ± 20 daN. Jõud peab 
mõjuma sõiduki horisontaalpinnas to e või seljatoe keskosas sõiduki 
esiosa suunas. Jõudu tuleb rakendada vähemalt 1,5 sekundit; 
 e) sõiduki küljele või seinale paigal datakse käsipuu või käepide nii, et 
ratastoolisõitja saab sellest  hõlpsalt kinni haarata; 
 f) ratastooli paigutuskoha vast asküljele kinnitatakse kokkupööratav 
käsipuu või samaväärne seade, mis takistab ratastooli libisemist 
külgsuunas ja millest ratastoolisõitja saab hõlpsalt kinni haarata; 
 g) ratastooli paigutuskoha põrand peab olema libisemiskindla kattega; 
 h) ratastooli paigutuskoha lähedal peab olema silt järgmise tekstiga:    "See koht on reserveer itud ratastooli kasutaja tele. Ratastool tuleb 
paigutada seljaga sõidu suunas toe või seljatoe va stu, rakendades 
pidureid." 
3.9. Ukse avamise seadmed
 
3.9.1. Sõidukis või sõidukist väljaspool uste kõrval olevad avamisseadmed, millele 
on viidatud punktis 3.6., ei tohi asuda maapinnast või põrandast kõrgemal 
kui 1300 mm. 
3.10. Valgustus  
3.10.1. Piiratud liikumisvõimega inimeste turvaliseks sisenemiseks ja väljumiseks 
peab olema sõidukis ja sellest vahetult  väljaspool piisav valgustus. Juhi 
nägemist mõjutada võiv valgustus lülitat akse sisse ainult sõiduki seisu ajaks. 
3.11. Sisenemist hõlbustavad seadmed  
 3.11.1. Üldnõuded
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/245 
 3.11.1.1. Sisenemist hõlbustavate seadme te juhtseadmed peavad olema selgelt 
tähistatud. Kui sisenemist hõlbust avad seadmed on väljapööratud või 
allalastud asendis, peab juhti sellest märgutule abil teavitama. 
3.11.1.2. Ohutusseadme rikke korral peavad tõsteseadmed, kaldteed  ja kallutussüsteem 
olema välja lülitatud, välja arvatud juhul, kui neid saab ohutult käsitsi 
kasutada. Avariijuhtimisseadme tüüp ja asukoht peab olema selgelt tähistatud. 
Elektrisüsteemi rikke korral peab olema võimalik käitada tõsteseadmeid ja kaldteid käsitsi. 
3.11.1.3. Sisenemist hõlbustav seade võib ta kistada juurdepääsu ühele teenindus- või 
avariiuksele, kui nii sõidukis kui ka sellest väljaspool on täidetud kaks järgmist tingimust: 
3.11.1.3.1. sisenemist hõlbustav seade ei blokeeri ukse käepidet või muud ukse avamise 
seadet. 
3.11.1.3.2. sisenemist hõlbustavat seadet saab avarii korral kergesti teisaldada, et 
võimaldada juurdepääsu uksele. 
3.11.2. Kallutussüsteem
 
3.11.2.1. Kallutussüsteemi kasuta miseks peab olema lüliti. 
3.11.2.2. Juhtseade, mis võimaldab sõiduki kere üht osa või kogu keret teepinna 
suhtes langetada või tõsta, peab olema selgelt tähistatud ja juhi järelevalve 
all. 
3.11.2.3. Langetus- või tõstmisprotsessi  peab saama peatada ja viivitamata 
vastupidiseks muuta nii kabiinis istuva  juhi käeulatuses asuva juhtseadme 
kui ka kallutussüsteemi muude juhtsead mete läheduses asuva seadme abil. 
3.11.2.4. Sõidukile paigaldatud kallu tussüsteem ei tohi võimaldada: 
 suuremat sõidukiirust kui 5 km/h , kui sõiduk on langetatud allapoole 
normaalset sõiduasendit, või  
 sõiduki tõstmist või langetamist, ku i teenindusust ei ole mingil põhjusel 
võimalik kasutada. 
3.11.3. Tõsteseade  
3.11.3.1. Üldsätted  
3.11.3.1.1. Tõsteseadmeid peab olema võimalik  käsitseda ainult siis, kui sõiduk seisab. 
Platvormi tõstmisel või enne selle la ngetamist peab automaatselt rakenduma 
seade, mis takistab ra tastooli allaveeremist. 
 3.11.3.1.2. Tõsteseadme platvormi laius peab olema vähemalt 800 mm ja pikkus 
vähemalt 1200 mm ning see peab t öötama vähemalt 300 kg raskusega. 
L 373/246 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 3.11.3.2. Mehhaniseeritud tõsteseadmetele  esitatavad tehnilised lisanõuded  
3.11.3.2.1. Juhtseadme vabastamisel peab see automaatselt tagasi pöörduma 
väljalülitatud asendisse. Tõsteseadme liikumine peab kohe peatuma ja liikumist peab olema võimalik jä tkata ühes või teises suunas. 
3.11.3.2.2. Aladel, mida seadet juhtival isikul ei ole võimalik näha ja kus liikuv 
tõsteseade võib esemeid purustada või muljuda, peavad paiknema 
ohutusseadmed (nt liikumissuunda muutev seade). 
3.11.3.2.3. Ühe punktis 3.11.3.2.2. ni metatud ohutusseadme rakendumisel tuleb 
tõsteseadme liikumine kohe peatada ja al ustada liikumist vastupidises suunas. 
3.11.3.3. Mehhaniseeritud tõsteseadmete käsitsemine
 
3.11.3.3.1. Kui tõsteseade asub teenindusukse juures, mis on otseselt juhi vaateväljas, 
võib tõsteseadet käsitseda juht oma kohalt. 
3.11.3.3.2. Kõigil muudel juhtudel peab juhtimisseade asuma tõsteseadme juures. 
Juhtimisseadet peab saama rakendada ja välja lülitada ainult oma kohal istuv 
juht. 
3.11.3.4. Manuaalne tõsteseade  
3.11.3.4.1. Tõsteseadet peab saama käsitseda tõsteseadme lähedal asuvate juhtseadmete 
abil. 
3.11.3.4.2. Tõsteseadme juhtimin e ei tohi nõuda liigselt jõudu. 
3.11.4. Kaldtee  
3.11.4.1. Üldsätted  
3.11.4.1.1. Kaldteed peab olema võimalik kasutada ainult siis, kui sõiduk seisab. 
3.11.4.1.2. Kaldtee välisservad peavad ol ema vähemalt 2,5 mm raadiusega ümardatud. 
Välisnurkade ümardusraadius peab olema vähemalt 5 mm. 
3.11.4.1.3. Kaldtee peab olema vähemalt 800 mm lai. Kaldtee kalle ei tohi ületada 12%, 
kui see on välja pööratud 150 mm kõrgusele äärekivile. Selle nõude täitmiseks võib kasutada kallutussüsteemi. 
3.11.4.1.4. Kasutusvalmis kaldteel, mis on pikem kui 1200 mm, peab olema ratastooli 
külgsuunalist mahaveeremist takistav seade. 
3.11.4.1.5. Kaldteed peab saama turvaliselt kasutada 300 kg raskusega. 3.11.4.2. Käitamisviisid
 
 3.11.4.2.1. Kaldteed võib välja lükata ja sisse tõmmata käsitsi või elektrilise 
juhtimisseadme abil. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/247 
 3.11.4.3. Mehhaniseeritud kaldteed ele esitatavad tehnilised lisanõuded  
3.11.4.3.1. Kaldtee sissetõmbamisest ja väljalükkamisest teavitatakse kollaste vilkurite ja 
helisignaali abil; kaldtee välisservadel  peavad olema selgesti nähtavad 
tagasipeegeldavad punased ja valged hoiatusmärgistused. 
3.11.4.3.2. Kaldtee horisontaalsuunalis t liikumist peab takistama ohutusseade.  
3.11.4.3.3. Kui rakendub m õni ohutusseade, peab kaldte e liikumine kohe peatuma. 
3.11.4.3.4. Kaldtee horisontaalne liikumine  peab lõppema, kui see on koormatud 15 kg 
massiga. 
3.11.4.4. Mehhaniseeritud kaldteede käsitsemine  
3.11.4.4.1. Kui kaldtee asub teenindusukse juur es, mis on otseselt juhi vaateväljas, võib 
kaldtee seadme tööle rakendada oma kohal istuv juht. 
3.11.4.4.2. Muudel juhtudel peab juhtseade as uma kaldtee juures. Ainult oma kohal istuv 
juht saab juhtseadet ra kendada ja välja lülitada. 
3.11.4.5. Manuaalsete kaldteede käsitsemine  
3.11.4.5.1. Kaldtee käsitsemin e ei tohi nõuda liigselt jõudu. 
L 373/248 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 9. LISA  
 
NÕUDED KAHEKORRUSELI STELE SÕIDUKITELE 
Lisas sätestatakse kahekorruselis tele sõidukitele esitatavad er inõuded, mis erinevad 3. lisas 
nimetatud põhinõuetest. Allpool toodud punktid või alapunktid asendavad 3. lisa samade 
numbritega punkte või alapunkte. Kui allpool ei ole märgitud teisiti, kohaldatakse 
kahekorruseliste sõidukite s uhtes kõiki teisi 3. lisa nõu deid. Allpool esitatud punktide 
numeratsioon on kooskõlas 3. lisa numeratsiooniga. 
7.4.2.1. Kõigile ülemise korruse reisijaistmetele asetatakse koormused Q (nagu on 
määratletud 11. lisa punktis 7.4.3.3.1. ). Kui sõiduki kasutamise ajal võib 
mõni meeskonnaliige seista, paigutatak se meeskonnaliiget esindava 75 kg 
massi raskusjõu kese ülemise korru se istmetevahelisse käiku 875 mm 
kõrgusele. Pakiruumides ei tohi olla pagasit. 
7.5.4. Tulekustutid ja käsiapteek  
7.5.4.1. Sõidukisse paigutatakse kaks tulekus tutit, millest üks on juhiistme lähedal ja 
teine ülemisel korrusel. Selleks tuleb eraldada vähemalt 15 dm3. 
7.6. Väljapääsud  
7.6.1. Väljapääsude arv  
7.6.1.1. Iga kahekorruselise sõiduki alum isel korrusel peab olema kaks ust (vaata 
punkt 7.6.2.2.). Teenindususte vähim nõutav arv on: 
 Sõitjate arv Teenindususte arv kahekorruselistel sõidukitel 
  I ja A-klass II klass III ja B-klass 
 9–45 1 1 1 
 46–70 2 1 1 
 71–100 2 2 1 
 >100 4 3 1 
 
7.6.1.4. Avariiväljapääsude minimaalne ar v kokku leitakse järgmise tabeli alusel, 
kusjuures väljapääsude arv on sätestat ud iga korruse ja ruumi kohta eraldi. 
Tualettruume ja kööke ei arvestata av ariiväljapääsude arvu sätestamisel 
eraldi ruumidena. Avariiluuke võib arve stada ainult ühe avariiväljapääsuna. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/249 
  
 
 Sõitjate ja meeskonnaliikmete arv, mida iga 
ruum või korrus peab mahutama Avariiväljapääsude 
minimaalne koguarv  
 1–8 2 
 9–16 3 
 17–30 4 
 31–45 5 
 46–60 6 
 61–75 7 
 76–90 8 
 91–110 9 
 111–130 10 
 >130 11 
 
7.6.1.11. II ja III klassi sõi dukitel peavad lisaks avariiustele ja avariiakendele olema 
ülemise korruse lakke paigaldatud avari iluugid. Avariiluuke võib paigaldada 
ka I klassi sõidukitele. Sel juhul pe ab avariiluukide vähim arv olema: 
 
 Sõitjate koguarv ülemisel korrusel 
(Aa) Luukide arv 
 Kuni 50 l 
 Enam kui 50 2 
 
7.6.1.12. Kõiki ühendustreppe peetakse ülemise korruse väljapääsudeks. 
7.6.1.13. Kõik alumisel korrusel olevad is ikud peavad saama avarii korral sõidukist 
lahkuda ülemisele korrusele minemata. 
7.6.1.14. Ülemise korruse istmetevaheline käik peab olema ühendatud teenindusukse 
juurde viiva juurdepääsuteega või alum ise korruse istmetevahelise käiguga 
ühe või mitme ühendustrepi abil, mi s ei tohi asuda teenindusuksest 
kaugemal kui 3 m: 
 a) I ja II klassi sõi dukitel peab olema kaks tre ppi või vähemalt üks trepp 
ja üks pooltrepp, kui ülemisel korru sel veetakse rohkem kui 50 sõitjat; 
 b) III klassi sõidukitel peab olema kaks treppi või vähemalt üks trepp ja 
üks pooltrepp, kui ülemisel korruse l veetakse rohkem kui 30 sõitjat. 
 
7.6.2. Väljapääsude paigutus  
7.6.2.2. Punktis 7.6.1.1. nimetatud ustest kaks peavad asuma üksteisest nii kaugel, et 
nende keskpunkte läbivate risttasand ite vahemaa on vähemalt 25% sõiduki 
kogupikkusest või 40% alumise korruse sõitjateruumi kogupikkusest. Seda nõuet ei kohaldata, kui uksed asuvad sõiduki eri külged el. Kui üks neist 
ustest on kahe poolega uks, tuleb mõõt a üksteisest kõige kaugemal asuvate 
uste vahelist kaugust. 
7.6.2.3. Mõlema korruse väljapääsud paigut atakse nii, et nende arv sõiduki mõlemal 
küljel on enam-vähem võrdne. 
L 373/250 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7.6.2.4. Ülemisel korrusel peab vähemalt üks avariiväljapääs asuma sõiduki taga- 
või esiküljel. 
7.6.4. Teenindusustele es itatavad tehnilised nõuded  
7.6.4.6. Ebapiisava nähtavuse korral peavad sõidukis olema optilised või muud 
seadmed, mille abil juht saab om a kohalt kindlaks teha, et väljaspool 
sõidukit mõne teenindusukse vahetus läheduses ei oleks sõitjaid. I klassi sõidukite korral kehtib see nõue ka sõ idukis sees teenindusukse lähedal ja 
iga ülemisele korrusele viiva ühendust repi vahetus läheduses olevate alade 
suhtes. 
7.6.7. Avariiustele esit atavad tehnilised nõuded 
 
7.6.7.3. Alumise korruse avariiuste väljastpoolt avamise juhtseadmed või 
mehhanismid peavad asuma maap innast 1000 kuni 1500 mm kõrgusel ja 
uksest 500 mm kaugusel või lähemal. I, II  ja III klassi sõidukitel peavad 
avariiuste seestpoolt avamise ju htseadmed või mehhanismid asuma 
põrandapinnast või seadmele lähi ma astme pinnast 1000 kuni 1500 mm 
kõrgusel ja uksest 500 mm kaugusel või lähemal. See ei kehti juhiruumis asuvate seadmete kohta.  
7.7.5.
 Istmetevahelised käigud  (vaata joonist 1) 
7.7.5.1. Sõiduki istmetevaheline käik projek teeritakse ja ehitatak se nii, et sealt on 
võimalik takistamata läbi juhtid a katsekeha, mis koosneb kahest 
samateljelisest silindrist ja nende vahel paiknevast tagurpidi pööratud tüvipüramiidist; katsekeha mõõtmed (millimeetrites) on järgmised:
 
 I * / klass II * / klass III * / klass 
Ülemine/alumine korrus: ÜK AK ÜK AK ÜK AK 
Alumise silindri 
läbimõõt  450 450 350 350 300 300 
Alumise silindri 
kõrgus  900 1020 
(900/ 
990) 900 1020 
(900/ 
990) 900 1020 
(900/ 
990) 
Ülemise silindri läbimõõt 550 550 550 550 450 450 
Ülemise silindri 
kõrgus  500 500 500 500 500 500 
Kogukõrgus 1680 1800 
(1680/ 
1770) 1680 1800 
(1680/ 
1770) 180 1800 
(1680/ 
1770) 
 
*/ Sulgudes esitatud mõõtmed kehtiv ad ainult alumise korruse kõige 
tagumise osa ja esitelje lähedal olev a osa kohta (vaata punkt 7.7.5.10.).  
 
Katsekeha võib puutuda ja kõrvale  nihutada seisvate sõitjate 
kinnihoidmisrihmasid, kui need on paigaldatud. Ülemise silindri läbimõõtu võib ülaosas vähendada kuni 300 millimeetri ni, kui sellel on kaldkant, mille 
kalle on kuni 30 kraadi horisont aalpinna suhtes (joonis 1). 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/251 
  
7.7.5.4. Liigendbussides peab olema võima lik viia punktis 7.7.5.1. kirjeldatud 
katsekeha takistamata läbi  liigendosa igal korrusel,  kus sõitjatel on võimalik 
sõiduki ühest osast teise minna. Sõiduki se lle sektsiooni lõõtsa  ja polstri osad 
ei tohi vahekäiku ulatuda. 
 7.7.5.10. Punktis 7.7.5.1. kirjelda tud katsekeha kogukõrgust võib vähendada: 
 
a) 1800 millimeetrilt 1680 millimeetrini alumise korruse istmetevahelises käigus 
tagatelje (mitme tagateljega sõiduki korral neist kõige eesmise tagatelje) keskjoonest 1500 mm eespool paikneva  vertikaalse ri sttasandi taga, 
 
b) esiteljest eespool asuva t eenindusukse korral 1800 millimeetrilt 
1770 millimeetrini istmetevahelises käi gus, mis jääb esitelje keskjoonest 
800 mm ees- ja tagapool asuva kahe vertikaalse risttasandi vahele. 
 7.7.7.  Astmed
 
 
7.7.7.1. Joonealune märkus 1 /: alumise korruse avarii ukse puhul maksimaalselt 
850 mm ja ülemisel korrusel oleva avariiukse puhul maksimaalselt 1500 mm. 
 7.7.8.6. Vaba ruumi kõrgus istekohtade kohal 
 
 7.7.8.6.1. Istekoha kohal peab olema vähemalt 900 mm kõrgune vaba ruum, mida 
mõõdetakse koormamata istmepadja kõige  kõrgemast punktist. See ruum peab 
jääma vabaks kogu istme ja juurdekuuluva  jalaruumi vertik aalprojektsiooni 
ulatuses. Ülemisel korrusel võib va ba ruumi kõrgust vähendada kuni 850 
millimeetrini. 
 7.7.12.  Ühendustrepp
 (vaata 4. lisa joonist 1) 
 7.7.12.1. Ühendustrepp peab olema projekt eeritud vähemalt nii lai, et sealt saab 
takistamata läbi juhtida 4. lisa joonisel 1 kirjeldatud katsekeha, mis peab läbi 
mahtuma üksikust uksest. Katsekeha peab saama liigutada alumise korruse istmetevahelisest käigust treppi kasuta va isiku tõenäolises liikumissuunas kuni 
viimase astmeni. 
 7.7.12.2. Ühendustrepid peavad olema projek teeritud nii, et edas isuunas sõitva sõiduki 
tugeva pidurdamise korral ei te ki sõitja alla kukkumise ohtu. 
 
See nõue on täidetud, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest: 
 7.7.12.2.1. trepi üheski osas ei lasku astmed ettepoole;  7.7.12.2.2. trepil on käsipuud või muud sarnased barjäärid;  7.7.12.2.3. trepi ülaosas on isetoimiv seade,  mis takistab trepi kasutamist sõiduki 
liikumise ajal; seadet peab saama avarii korral kergesti avada. 
 7.7.12.3. Punkti 7.7.5.1. kohase silindri abil tuleb kontrollida, et istmetevahelisest 
käigust (ülemisel ja alumisel korrusel) pääseb trepile vabalt juurde. 
L 373/252 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
7.11.  Käsipuud ja käepidemed  
 7.11.5.  Ühendustreppide käsipuud ja käepidemed
 
 7.11.5.1. Kõigil ühendustreppidel peavad kummalgi küljel olema sobivad käsipuud või 
käepidemed. Need peavad asuma astmete servast 800 kuni 1100 mm kõrgusel. 
 
7.11.5.2. Käsipuud ja/või käepidemed paigal datakse nii, et ülemisel või alumisel 
korrusel ühendustrepi kõrval või astmetel seisvate sõitjate jaoks oleks ette 
nähtud kinnihoidmiskohad. Kinnihoidm iskohad peavad olema paigutatud 
vertikaalselt 800 kuni 1100 mm kõrgusele alumisest korrusest ja astmetest; 
7.11.5.2.1. alumisel korrusel seisva is iku suhtes sobivas asendis esimese astme 
välisservast kuni 400 mm seespool,  
7.11.5.2.2. astme suhtes sobivas asendis; need ei ulatu väljapoole astme välimisest 
servast, vaid paiknevad kuni 600 mm servast seespool. 
7.12. Trepisüvendite ja kaitsmata istmete barjäär   
7.12.2. Kahekordse sõiduki ülemise korru se trepisüvend peab olema kaitstud 
barjääriga, mis on põrandast mõõd etuna vähemalt 800 mm kõrge. Barjääri 
alumine serv võib olla põrandast kuni 100 mm kõrgusel. 
7.12.3. Ülemise korruse eesmiste istmete ja tuuleklaasi vahel peab olema 
polsterdatud kaitsebarjäär.  Selle ülaserv peab olema vertikaalne ja asuma 
põrandast, millele toetuvad sõitja  jalad, 800 kuni 900 mm kõrgusel. 
7.12.4.  Trepi kõigi astmelaudade esikülg peab olema kinni. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/253 
 9. LISA  
Liide  
Joonis 1  
 
ISTMETEVAHELISED KÄIGUD 
(vaata 9. lisa punkti 7.7.5.)  
 
 
 
 
 B 
(mm) C (mm) D (mm) E (mm) (1 /) F (mm) 
I klass 550 450 500 1800 
(1680/1770) 1020 
(900/990) 
II klass 550 350 500 1800 
(1680/1770) 1020 
(900/990) 
III klass 450 300 (220, kui 
istmeid saab 
nihutada 
külgsuunas) 500 1800 
(1680/1770) 1020 
(900/990) 
(1/) Sulgudes esitatud mõõtmed kehtivad ainult ülemise korruse ja/või alumise korruse kõige 
tagumise osa ja/või alumise korruse esitelje lähedal oleva osa puhul (vt punkti 7.7.5.10.).  
 
L 373/254 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
10. LISA  
 
ISESEISVA TEHNILISE ÜKSUSE TÜÜB IKINNITUS JA SELLISE SÕIDUKI 
TÜÜBIKINNITUS, MILLE KERELE ON ANTUD ISESEISVA TEHNILISE ÜKSUSE 
TÜÜBIKINNITUS 
 
1. Iseseisva tehnilise üksuse tüübikinnitus  
 
1.1. Sõiduki kerele iseseisva tehn ilise üksusena tüübikinnituse saamiseks 
käesoleva eeskirja alusel peab too tja tõestama tüübikinnitust andvale 
asutusele, et ta on täitnud kõik enda kehtestatud nõuded. Eeskirja ülejäänud nõudeid täidetakse ja seda tõendatakse punkti 2 kohaselt. 
 1.2. Tüübikinnituse võib anda tingimusel,  et valmis sõiduki puhul täidetakse 
teatavaid nõudeid (näiteks sobiva runga andmed, kasutus- või paigalduspiirangud); need tingimused märgitakse tüübikinnituse tunnistusele. 
 1.3. Sõiduki kere ostjale või sõiduki järgmise valmistamisetapi korraldajale tuleb 
kõik sellised tingimused kohase s vormis teatavaks teha. 
 2. Sellise sõiduki tüübikinnitus, mille ke rele on antud iseseisva tehnilise üksuse 
tüübikinnitus  
 2.1. Selleks, et sõiduk, mille kerele  on antud iseseisva tehnilise üksuse 
tüübikinnitus, saaks käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse, peab tootja tõendama tüübikinnitusi andvale asutusel e, et täidetud on käesoleva eeskirja 
need nõuded, mida mittekomplektse sõiduki varasemaid tüübikinnitusi 
arvesse võttes ei ole punkti 1 ko haselt täidetud ega tõendatud. 
 2.2.
 Kõik punktis 1.2. nimetatud ti ngimused peavad olema täidetud. 
  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/255 
 11. LISA  
 
MASSID JA MÕÕTMED 
 
1. Käesolevat lisa kohaldatakse M 2- ja M 3-kategooria mootorsõidukite masside 
ja mõõtmete puhul sõidukile tüübikinnituse andmiseks seoses nimetatud sõidukite üldehitusega. 
 
2. MÕISTED 
  Lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:  2.1. (reserveeritud)  2.2. (reserveeritud)  2.3. Mitmikteljed
 – teljed moodustavad osa kandevankrist. Kaheteljelist gruppi 
nimetatakse tandemtelgedeks, kolmeteljelist gruppi kolmeteljeliseks kandevankriks. Kokkuleppeliselt nimetatakse üksikut telge üheteljeliseks grupiks. 
 2.4. Sõiduki mõõtmed
 – sõiduki konstruktsioonilised  gabariitmõõtmed, mille on 
esitanud tootja. 
 2.4.1. Sõiduki pikkus 
– mõõde, mis on saadud ISO standardi 612-1978 tingimuse 
nr 6.1. kohaselt. 
 
 Sõiduki pikkuse mõõtmisel ei võe ta arvesse järgmisi seadmeid: 
 – klaasipuhastid ja klaasipesurid;  – eesmised või tagumised tunnussildid;  – tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed;  – tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed;  – valgustusseadmed;  – peeglid ja teised nähtavuse parandamise seadmed;  – jälgimisseadmed;  – õhuvõtturi torustik;  – vahetatavate osade kinnitusvasted;  – sisenemisastmed ja käepidemed;  – puhvrid ja muud sarnased seadmed; 
 – töökorras tõstmisplatvormid, kaldteed ja muud sarnased seadmed, mis ei ole 
suuremad kui 300 mm ega suurenda sõiduki kandevõimet; 
 – mootorsõidukite haakeseadmed;  – elektrisõidukite varrasvooluvõtturid,  – välised päikesesirmid. 
 2.4.2. Sõiduki laius
 – mõõde, mis on saadud IS O standardi 612-1978 tingimuse 
nr 6.2. kohaselt 
 
 Sõiduki laiuse mõõtmisel ei võe ta arvesse järgmisi seadmeid: 
 – tolliplommimisvarustus ja selle kaitsmed;  – tendi kinnitamise varustus ja selle kaitsmed; 
L 373/256 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  – rehvide purunemise kontrollseadmed; 
 – porikaitsesüsteemi väljaulatuvad painduvad osad;  – valgustusseadmed; 
 – sõidukorras sisenemisastmed, tõstmisplatvormid ja muud sarnased 
seadmed; need ei tohi sõiduki külggab ariidist ulatuda kaugemale kui 10 mm 
ja astmete nurgad peavad olema ette- või tahapoole ümardatud vähemalt 5 mm raadiusega; servad peavad olema ümardatud vähemalt 2,5 mm 
raadiusega; 
 – peeglid ja teised nähtavuse parandamise seadmed; 
 – rehvirõhu näidikud;  – kokkupandavad astmed;  – rehvikülgede läbipaine vahetu lt maaga kokkupuutu mise punkti kohal; 
 – jälgimisseadmed;  – busside sissetõmmatavad külgjuhtimisseadmed, mida kasutatakse 
isejuhtimissüsteemides, kui ne ed ei ole sisse tõmmatud. 
 2.4.3. Sõiduki kõrgus
 – mõõde, mis on saadud ISO standardi 612-1978 tingimuse 
nr 6.3. kohaselt. 
  Sõiduki kõrguse mõõtmisel ei võe ta arvesse järgmisi seadmeid: 
 – antennid;  – püstasendis pantograafid või varrasvooluvõtturid.  
 Teljetõsteseadmetega sõidukite korral tuleb arvestada nende seadmete mõju. 
 
2.5. (reserveeritud)  2.6.
 (reserveeritud) 
 2.7. Suurim tehniliselt lubatud teljekoormus (m)
 – telje kaudu teepinnale langev 
sõiduki ja telje konstruktsioonil põhinev suurim lubatud staatiline 
vertikaalkoormus, mille on sä testanud sõiduki tootja. 
 2.8. Suurim tehniliselt lubatud mitmikteljekoormus (µ
) – mitmiktelgede kaudu 
teepinnale langev sõiduki ja telgede konstruktsioonil põhinev suurim lubatud 
staatiline vertikaalkoormus, mille on  sätestanud sõiduki tootja. 
 2.9. Pukseeritav mass
 – pukseeritava(te) sõiduki(te) teljelt (telgedelt) teepinnale 
kanduv kogukoormus. 
 2.10. Suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass (TM)
 – tootja sätestatud suurim 
lubatud pukseeritav mass. 
 2.11. Mootorsõiduki haak epunktile mõjuv täismass
 – mootorsõiduki ja/või 
haakeseadme konstruktsioonil põhinev t ootja sätestatud mass, mis vastab 
haakepunktile mõjuvale suurimale luba tud staatilisele vertikaalkoormusele. 
Definitsiooni järgi ei kuulu nime tatud massi hulka mootorsõiduki 
haakeseadme mass. 
2.12. (reserveeritud) 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/257 
  
2.13. Autorongi täismass (MC)  – mootorsõidukist ja haagis(t)est koosneva 
autorongi kogumass, m ille sätestab tootja. 
2.14. Teljetõsteseade  – alaliselt sõidukile paig aldatud seade, mis sõiduki 
koormatusest sõltuvalt vähendab või suurendab teljekoormust: 
a) kas rattaid maapinnalt lahti kergitades või neid maapinnale langetades  
b) või rattaid maapinnalt lahti kergita mata (nt õhkvedrustuse või muude 
süsteemide abil),  
 et vähendada rehvide kulumist mittetä ielikult koormatud sõiduki korral ja/või 
kergendada mootorsõiduki või autorongi paigaltvõttu libedal pinnasel, suurendades veotelje koormust. 
3. (reserveeritud) 4. (reserveeritud) 5. (reserveeritud) 6. (reserveeritud) 7. NÕUDED 7.1. Sõidukorras sõiduki tühimassi ja selle telgede vahel jaotumise mõõtmine 
 
 Sõidukorras sõiduki tühimassi ja selle  jaotumist telgede vahel mõõdetakse 
käesoleva eeskirja punkti 3.4. kohase lt esitatud seisvatel sõidukitel, mille 
rattad on otsesõidusuunas. Kui mõõdetud massid ei erine tootja nimetatud 
sama tüübi tehnilise konfiguratsiooni  massist rohkem kui 3% või kuni 
3500 kg raskuste M 2-kategooria sõidukite korral rohkem kui 5%, kasutatakse 
allpool kirjeldatud nõuetele vasta vuse tagamiseks tootja nimetatud 
sõidukorras sõidukite tühimassi ja mass ijaotust telgede vahel. Vastasel juhul 
kasutatakse mõõtmisel saadud masse ja  tehniline teenistus võib vajaduse 
korral teha täiendavaid mõõtmisi muude l kui käesoleva eeskirja punkti 3.4. 
kohaselt esitatud sõidukitel. 
7.2. (reserveeritud) 7.3. (reserveeritud) 7.4. Massijaotuse arvutamine
 
7.4.1. Arvutamise kord  
7.4.1.1. Allpool kirjeldatud massijaotuse ar vutusteks peab tootja  esitama katsetuste 
eest vastutavale tehnilisele teenistusele  andmed (tabelina või muul sobival 
kujul), mis võimaldavad vastava tüübi iga tehnilise konfiguratsiooni puhul 
kindlaks määrata sõiduki täismassi, su urima tehniliselt lubatud telje- ja 
L 373/258 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 mitmikteljekoormuse, suurima tehnilis elt lubatud pukseeritava massi ja 
autorongi täismassi. 
7.4.1.2. Veendumaks, et sa ma tüübi iga tehniline konfigur atsioon vastab järgmistele 
nõuetele, tehakse asjakohased arvutused.  Arvutuste tegemisel võib piirduda 
halvimate juhtudega. 
7.4.1.3. Järgmistes nõuetes kasutatakse parameetreid M, m i, µ j TM, ja MC, mis 
peavad olema punkti 7.4. nõuetega kooskõlas: 
 M = sõiduki täismass; 
 m i = suurim tehniliselt lubatud teljekoormus, kus i tähistab telgede arvu 
ühest kuni sõiduki telgede koguarvuni; 
 µ j = suurim tehniliselt lubatud üksiktelje või mitmiktelje koormus, kus j 
tähistab üksik- ja mitmiktelgede ar vu ühest kuni sõiduki üksik- ja 
mitmiktelgede koguarvuni; 
 TM = suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ja  MC = autorongi täismass. 7.4.1.4. Üksiktelgede korral, kus i tähi stab üksiktelge ja j mitmiktelgesid, on 
definitsiooni järgi m
i = µ j. 
7.4.1.5. Kui sõidukil on koormatavad teljed, tuleb arvutused teha nii, nagu telgede 
vedrustust tavaliselt koormatakse. Kui sõidukil on ülestõstetavad teljed, tuleb arvutused teha langetatud telgedega. 
7.4.1.6. Mitmiktelgede korral peab too tja näitama telgedevahelise massijaotuse 
seaduspärasust mitmiktelgedele langev a üldmassi korral (esitades näiteks 
arvutusvalemi või jaotumist näitavad joonised). 
7.4.1.7. (reserveeritud) 7.4.2. (reserveeritud – vaata punkte 7.4.3.1. ja 7.4.4.) 7.4.2.1. Masside summa m
i ei tohi olla väiksem kui mass M. 
7.4.2.2. Ühegi mitmiktelje j korral ei  tohi telgedele langevate masside m i summa olla 
väiksem kui mass µ j. Lisaks ei tohi ühegi  üksiku telje mass m i olla väiksem 
kui massijaotusseaduse järgi sellele te ljele i langeva mitmiktelje massi µ j osa. 
7.4.2.3. Masside summa µ j ei tohi olla väiksem kui mass M. 
7.4.2.4. Sõidukorras sõiduki mass, millele on liidetud 75-l e kilogrammile vastav mass 
korrutatuna sõitjate arvuga ja suurim  tehniliselt lubatud vertikaalkoormus 
haakepunktile, ei tohi ületada massi M. 
7.4.2.5. (reserveeritud) 7.4.2.6. (reserveeritud) 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/259 
 7.4.2.7. MC ei tohi olla suurem kui M + TM. 
7.4.3. Bussidele esitatavad nõuded  
 7.4.3.1. Kohaldatakse punktides 7.4.2.1. k uni 7.4.2.3. ja 7.4.2.7. esitatud nõudeid. 
 7.4.3.2. Sõidukorras sõiduk i mass, millele on liidetud punkti 7.4.3.3.1. tabelis 
määratletud mass Q korrutatuna istuvate ja seisvate sõitjate üldarvuga, suurim tehniliselt lubatud vertikaalkoormus haak epunktile ja punk tis 7.4.3.3.1. 
sätestatud massid WB, B ja BX, ei tohi ületada massi M. 
 7.4.3.3. Kui sõidukorras sõiduk on koormatud punkti 7.4.3.3.1. kohaselt, ei tohi 
ühelegi teljele langev mass ületada teljele mõjuvat teljekoormust m
i ning 
ühelegi üksik- või mitmikteljele langev koormus ei tohi ületada sellele teljegrupile mõjuvat koormu st µj. Lisaks peab (pea vad) veoteljele mõjuv 
raskus või veotelgedele mõjuvad koormused moodustama vähemalt 25% 
massist M. 
 7.4.3.3.1. Sõidukorras sõiduk on koormatud:  teatava arvu P istuvate sõitjatega, kelle 
kaal on Q; teatava arvu SP seisvate sõitjatega, kelle kaal Q on ühtlaselt jaotatud seisvate sõitjate alale S
1; vajaduse korral massiga WP, mis on 
ühtlaselt jaotatud ratastoolide alale; ma ssiga B (kg), mis on ühtlaselt jaotatud 
pagasiruumis; ja massiga BX (kg), mis on ühtlaselt jaotatud pagasiveoks 
kohandatud katusealal, kus: 
  P on istekohtade arv.   S
1 on seisvate sõitjate ala. III või B-klassi sõ idukite puhul S 1 = 0. 
  SP, mille on sätestanud tootja , ei tohi ületada väärtust S
1/SSp, kus S Sp on ühe 
seisva sõitja kokkuleppeline ruum, mida  on täpsustatud allpool esitatud 
tabelis. 
  WP (kg), on ratastoolikohtade arv, mis on korrutatud ratastooli ja selle 
kasutaja raskusega 250 kg. 
  B (kg), mille on sätestanud tootja, pe ab olema määratud numbriliselt ja olema 
mitte väiksem kui 100 x V. See hõlmab pakiruume või riiuleid, mida võib 
kinnitada sõidukist väljapoole. 
  V on pakiruumide ruumala kuupmeetrite s. Kui tüübikinnitust antakse I või A-
klassi sõidukile, tuleb sellest maha arvata ainult väljastpoolt 
juurdepääsetavate pakiruumide maht. 
  BX, mille on sätestanud too tja, peab olema vähemalt 75 kg/m
2. 
  Kahekordsed sõidukid ei ole ette nä htud pagasi vedamiseks katusel ning 
seega on BX kahekordsete sõidukite puhul null. 
  Q ja S
Sp väärtused on esitatud järgmises tabelis: 
 
L 373/260 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Sõiduki klass Ühe sõitja kaal Q (kg)  S Sp (m2/sõitja kohta) 
tavaliselt ühe sõitja jaoks 
ette nähtud ala  
I ja A-klass 68 0,125 
II klass 71 * / 0,15 
III ja B-klass 71 * / Puudub 
  *
/ Hõlmab 3 kg käsipagasit. 
 7.4.3.3.2. Kui istekohtade arvu sõidukis saab  muuta, seisukohtadel e on eraldatud ala 
(S
1) ja/või sõidukis on olemas ratastooli kohtade ala, tuleb punktide 7.4.3.2. ja 
7.4.3.3. nõudeid kohaldada kõigi  järgmiste tingimuste suhtes: 
 7.4.3.3.2.1. hõivatakse kõik is tekohad, seejärel ülejäänud pind seisvatele sõitjatele (kuni 
tootja määratud piirini või alla selle ), kui ruumi veel üle jääb, siis 
ratastoolikohtade ala; 
 7.4.3.3.2.2. hõivatakse kõik seisukohad (kuni tootja määratud piirini), seejärel ülejäänud 
pind istuvatele sõitjatele, kui ruumi veel  üle jääb, siis ratastoolikohtade ala; 
 7.4.3.3.2.3. hõivatakse kõik ratastoolikohad, s eejärel pind seisvatele sõitjatele (kuni tootja 
määratud piirini või alla selle) ja s eejärel ülejäänud pind istekohtadele. 
 7.4.3.4. Kui sõiduk on sõidukorras või koor matud punkti 7.4.3.3.1. kohaselt, siis ei 
tohi esiteljele või eesmisele mitmikteljele langev koormus olla väiksem kui järgmises tabelis esitatud protsent sõi dukorras sõiduki massist või suurimast 
tehniliselt lubatud täismassist M: 
 
I ja A-klass II klass III ja B-klass 
Jäik Liigendiga Jäik Liigendiga Jäik Liigendiga 
20 20 25 (1) 20 25 (1) 20 
 
 (1) II ja III klassi kahe juhtte ljega kolmeteljeliste sõidukite puhul 
vähendatakse seda arvu 20 protsendini. 
 
7.4.3.5. Kui sõidukile antakse tüübikinnitus rohkem kui ühes klassis, siis kehtivad 
punktid 7.4.3.2. ja 7.4.3.3. iga klassi puhul. 
 7.4.4. (reserveeritud)  7.5. (reserveeritud)  7.6. Manööverdamisvõime/ Juhitavus
 
 7.6.1. Mootorsõiduk peab olema juhitav/manööverdatav ühes või teises suunas 360° 
täisringjoonelisel alal, mida piiritleva d kaks kontsentrilist ringjoont, mida 
sõiduki ükski välimine punkt (välja ar vatud väljaulatuvad osad, mida sõiduki 
laiust määrates ei arvestata) ei tohi  ületada; välimise ringjoone raadius on 
12,50 m ja sisemise ringjoone raadiu s on 5,30 m. Nõuet kohaldatakse ka 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/261 
 teljetõsteseadmetega mootorsõidukite puhul , kui telg (teljed) on ülestõstetud 
asendis või koormatav(ad) telg (t eljed) on koormamata asendis.  
  Ülalnimetatud nõuetele vast avust kontrollitakse järgmiselt: 
 7.6.1.1. Mootorsõidukid
 
  Sõiduki kõige välimist eesmist punkti tuleb juhtida välimist ringjoont mööda 
(vaata joonist A). 
 7.6.1.2. (reserveeritud)  7.6.2. (reserveeritud)  7.6.3. M
2- või M 3-kategooria sõidukitele esitatavad täiendavad nõuded  
  Vastavust käesoleva punkti nõuete le võib kontrollida kahel meetodil – 
7.6.3.1. (A) või 7.6.3.1. (B). 
  Kuni 9. märtsini 2005 võivad Ühendk uningriik ja Portugal oma territooriumil 
keelduda
 riikliku tüübikinnituse andmises t või keelata sõiduki müügi, 
registreerimise, kasutamise või kasutusloa andmise, kui sõiduki manööverdamisvõime/ juhitavus ei vasta punktis 7.6.3.1. (B) kirjeldatud nõuetele.  
  V.a eelnimetatud riigid, tuginevad lepinguosalised tüübikinnituse andmisel 
punktile 7.6.3.1. (A). 
 7.6.3.1. (A) Maapinnale tõmmatakse seisva sõiduki ringist väljapoole suunatud külje 
vertikaalse puutetasandi kindlaksmäära miseks joon. Liigendsõiduki korral 
peavad selle kaks jäika osa olema j oondatud nimetatud tasandil. Kui sõiduk 
liigub sirgjooneliselt kursilt punktis 7.6.1. kirjeldatud ringi, ei tohi sõiduki 
ükski osa liikuda sellest vertikaaltasapinnast väljapoole rohkem kui 0,60 m (vaata jooniseid B ja C). 
  
  
L 373/262 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Joonis A  
 
 
Joonis B  
 
 
 
R = 12,5 m 
r = 5,3 m 
U = maksimaalselt 0,6 m 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/263 
 Joonis C  
 
 
R = 12,5 m 
r = 5,3 m 
U = maksimaalselt 0,6 m 
7.6.3.1. (B) Kui sõiduk seisab paigal ning  selle rattad on suunat ud nii, et sõiduki 
liikumahakkamise korral moodustab sõiduki kõige eesmine välimine punkt ringi raadiusega 12,50 m, tuleb maapinnale tõ mmata joon sõiduki ringist väljapoole jääva 
külje vertikaalse puutetasandi kindlaksmääramiseks. M
2- või M 3-kategooria 
liigendsõiduki korral peavad selle kaks  jäika osa olema joondatud nimetatud 
tasandil. 
  Kui kuni 12 m pikkune jäik sõiduk liigub  12,50 m raadiusega ringi järgides 
ettepoole pöörates ühele või teisele poole,  ei tohi sõiduki ükski osa ületada 
vertikaalset tasandit rohkem kui 0,80 m (v aata joonist B); pikema kui 12 m jäiga 
sõiduki või M
2- või M 3-kategooria liigendsõiduki korral ei tohi sõiduki ükski osa 
ületada vertikaalset tasandit rohkem kui 1,20 m (vaata joonist C).  
 
Teljetõsteseadmetega sõidukite puhul kohald atakse seda nõuet ka telje (telgede) 
ülestõstetud asendi korral (punkti 2.14. tähenduses). 
 
L 373/264 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
Joonis A  
  
 
 
  
Joonis B
 
 
 
 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/265 
 Joonis C  
  
 
 
 7.6.4.
 Vastavust punktides 7.6.1–7.6.3. kirjel datud nõuetele võib tootja nõudmisel 
kontrollida ka asjakohase arvutuse või geomeetrilise demonstratsiooni teel. 
 7.6.5.
 Mittekomplektsete sõidukite puhul peab  tootja esitama suurimad lubatud 
mõõtmed, mille suhtes sõidukit punktid e 7.6.1.–7.6.3. põhjal  kontrollitakse.  
7.7. (reserveeritud) 
 7.8.
 (reserveeritud) 
 7.9.
 (reserveeritud) 
 7.10.
 (reserveeritud) 
 7.11.
 (reserveeritud) 
  
_________