LISA 3

MAAGAASIKÜTUSE HOIDMINE MOOTORSÕIDUKIS

1. REGULEERIMISALA

1.1. Lisas 3A on sätestatud kergekaaluliste korduvalt täidetavate gaasiballoonide miinimumnõuded. Balloonid on ette nähtud ainult kõrge rõhu all surumaagaasi hoidmiseks sõidukites, mille kütusena surumaagaasi kasutatakse. Balloonid võivad olla valmistatud mis tahes teras-, alumiinium- või mittemetalsest materjalist, mis tahes disainilahendusega või tootmismeetodil, mis sobib kavandatud kasutuse tingimustele. Käesolevas lisas sätestatut kohaldatakse ka roostevabast terasest ühendusõmbluseta või keevitatud konstruktsiooniga metallvooderdiste suhtes.

1.2. Lisas 3B on sätestatud sõidukites kasutatava veeldatud maagaasiga (LNG) korduvalt täidetavate kütusepaakide miinimumnõuded ja nõutavad katsemeetodid.

LISA 3A

GAASIBALLOONID – MOOTORSÕIDUKIS SURUMAAGAASIKÜTUSE HOIDMISE KÕRGRÕHUBALLOONID

1. REGULEERIMISALA

Käesolevas lisas sätestatut kohaldatakse balloonide suhtes, mis kuuluvad käesoleva eeskirja punktis 3 kirjeldatud klassi 0, ja need on:

CNG-1 metall; CNG-2 vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (rõngasmähis); CNG-3 vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (täismähis); CNG-4 vaiguga immutatud filament mittemetalse vooderdisega (täiskomposiit).

Tingimusi, milles balloone kasutatakse, on üksikasjalikult kirjeldatud käesoleva lisa punktis 4. Käesoleva lisa aluseks võetakse maagaasi kui kütuse töörõhk 20 MPa 15 °C juures maksimaalse täitmisrõhuga 26 MPa. Teiste töörõhkude puhul tuleb rõhud korrutada vastava teguriga. Näiteks 25 MPa töörõhuga süsteemi puhul tuleb rõhud korrutada 1,25ga.

Ballooni kasutusea määrab kindlaks tootja ja see võib erineda sõltuvalt rakendusviisist. Kasutusea määramisel võetakse aluseks ballooni täitmine 1 000 korda aastas ning kokku vähemalt 15 000 täitmist. Maksimaalne kasutusiga on 20 aastat.

Metallist ja metallvooderdisega balloonidel põhineb kasutusiga väsimuspragude hulga kasvul. Tagamaks maksimaalset lubatud suurust ületavate pragude puudumist, on vaja iga ballooni või vooderdise ultrahelidefektoskoopiat või sellega samaväärset uuringut. Taoline käsitlus võimaldab kergekaalulisi sõidukites kasutatavaid maagaasiballoone optimaalselt projekteerida ja valmistada.

Mittemetalse mittekandva vooderdisega täiskomposiitballoonide puhul tõestatakse „ohutus” sobiva projekteerimisega, disainilahenduse kvalifitseerumiskatsetega ja tootmiskontrollidega.

2. VIITED (VT KÄESOLEVA EESKIRJA PUNKT 2)

3. MÕISTED (VT KÄESOLEVA EESKIRJA PUNKT 4)

4. KASUTUSTINGIMUSED

4.1. Üldnõuded

4.1.1. Kasutuse standardtingimused

Käesolevas jaotises kirjeldatud kasutuse standardtingimused on kehtestatud selliste balloonide disainilahenduse, tootmise, kontrolli, katsetamise ja tüübikinnitamise andmise aluseks, mis on ette nähtud sõidukitele püsivalt paigaldamiseks ja ümbritseva õhu temperatuuril sõidukikütusena kasutatava maagaasi hoidmiseks.

4.1.2. Balloonide kasutus

Käesolevas eeskirjas sätestatud kasutustingimuste eesmärk on samuti anda teavet käesoleva eeskirja kohaselt valmistatud balloonide ohutu kasutamise kohta:

a) balloonide tootjatele;

b) balloonide omanikele;

c) projekteerijatele või balloonide paigalduse eest vastutavatele töövõtjatele;

d) sõidukiballoonide täitmise seadmete projekteerijatele ja omanikele;

e) maagaasimüüjatele ja

f) kasutust reguleerivatele asutustele.

4.1.3. Kasutusiga

Ohutu kasutusea määrab ballooni projekteerija käesolevas eeskirjas määratud kasutustingimuste alusel. Maksimaalne kasutusiga on 20 aastat.

4.1.4. Korraline kvaliteedikinnitamine

Soovitused kasutusea jooksul tehtavaks korraliseks kvaliteedikinnitamiseks visuaalse kontrolli või katsetamise teel annab balloonitootja käesolevate kasutustingimuste alusel. Iga ballooni ja toetusrihmasid tuleb vähemalt iga 48 kuu järel arvates sõiduki ekspluatatsiooni andmise (sõiduki registreerimise) kuupäevast ning iga uuesti paigaldamise ajal väliskahjude ja halvenemise suhtes visuaalselt kontrollida. Välise vaatluse peab vastavalt tootja ettekirjutustele teostama kasutust reguleeriva asutuse tunnustatud pädev isik. Ilma kohustuslikku teavet sisaldavate siltideta või loetamatu kohustusliku teabega siltidega balloonid tuleb kasutusest kõrvaldada. Kui ballooni on võimalik tootja ja seerianumbri järgi identifitseerida, võib kinnitada asendussildi, et ballooni saaks edasi kasutada.

4.1.4.1. Kokkupõrkes osalenud sõidukite balloonid

Kokkupõrkes osalenud sõidukite balloonid kontrollitakse uuesti üle tootja volitatud isiku poolt, juhul kui pädev asutus ei ole teisiti ette näinud. Balloonid, mis ei saanud kokkupõrkes kahju, võib uuesti kasutusse võtta, vastasel juhul saadetakse need tootjale hindamiseks tagasi.

4.1.4.2. Tules olnud balloonid

Tulest mõjutada saanud balloonid kontrollitakse tootja volitatud isiku poolt uuesti üle või tunnistatakse kõlbmatuks ja kõrvaldatakse kasutusest.

4.2. Maksimumrõhud

Balloonirõhk on piiratud järgmiselt:

a) rõhk, mis väljareguleeritud temperatuuri 15 °C juures on 20 MPa;

b) vahetult pärast täitmist ning olenemata temperatuurist 26 MPa.

4.3. Maksimaalne tankimiskordade arv

Balloonid on projekteeritud tankimiseks väljareguleeritud rõhuni 20 MPa (200 baari) väljareguleeritud gaasitemperatuuri 15 °C juures kuni 1 000 korda kasutusea aasta kohta.

4.4. Temperatuurivahemik

4.4.1. Väljareguleeritud gaasitemperatuur

Balloonis oleva gaasi väljareguleeritud temperatuur peab olema vahemikus – 40 °C kuni 65 °C.

4.4.2. Balloonitemperatuurid

Balloonimaterjalide temperatuur peab olema vahemikus – 40 °C kuni + 82 °C.

Temperatuurid üle + 65 °C võivad esineda piisavalt lokaalselt või piisavalt lühiajaliselt, et balloonis oleva gaasi temperatuur ei ületaks kunagi + 65 °C, v.a punktis 4.4.3 osutatud tingimuste korral.

4.4.3. Lühiajalised temperatuurid

Gaasi temperatuurid tankimise ja väljalaskmise ajal võivad ületada punktis 4.4.1 esitatud piirmäärasid.

4.5. Gaasi koostis

Maagaasile ei tohi tahtlikult lisada metanooli ega glükooli. Balloon peab olema projekteeritud nii, et see talub täitmist maagaasiga, mis vastab ühele kolmest tingimusest:

a) SAE J1616

b) kuiv gaas Veeaurusisalduse tavaline piirnorm on 32 mg/m3 kastepunkti – 9 °C 20 MPa rõhu juures. Kuivale gaasile ei esitata koostise piiranguid, v.a: vesiniksulfiidi ja teiste lahustuvate sulfiidide sisaldus: 23 mg/m3; hapnikusisaldus: 1 mahuprotsent. Lubatud vesinikusisaldus on kuni 2 mahuprotsenti, kui balloone valmistatakse terasest, mille maksimaalne tõmbetugevus ületab 950 MPa.

c) niiske gaas Gaas, mille veesisaldus on punktis b nimetatud tavanormist suurem, peab vastama järgmistele maksimaalse sisalduse tingimustele: vesiniksulfiidi ja teiste lahustuvate sulfiidide sisaldus: 23 mg/m3; hapnikusisaldus: 1 mahuprotsent; süsinikdioksiid: 4 mahuprotsenti; vesinik: 0,1 mahuprotsenti. Niiske gaasi tingimustes on vajalik vähemalt 1 mg kompressoriõli gaasi 1 kg kohta, et kaitsta metallballoone ja -vooderdisi.

4.6. Välispinnad

Balloonid ei ole projekteeritud nii, et nad peaksid vastu pidevale mehhaanilisele või keemilisele mõjule, nt sõidukil veetava koorma lekkele või tõsistele teetingimustest tulenevatele hõõrdumistele, ning nende paigaldus peab vastama tunnustatud paigaldamisnõuetele. Siiski võib ballooni välispind puutuda kokku:

a) veega, vahelduva sissepritse või teelt pritsimise kaudu;

b) soolaga, kui sõidukit kasutatakse ookeani läheduses või kohas, kus soola kasutatakse jää sulatamiseks;

c) päikese ultraviolettkiirgusega;

d) kruusaga;

e) lahustite, hapete ja leelistega, väetistega ning

f) sõidukivedelikega, sh bensiini, hüdraulikavedelike, glükooli ja õlidega.

4.7. Gaasi imbumine või leke

Balloone võidakse hoida pikaajaliselt suletud ruumides. Asjaomases disainilahenduses tuleb arvestada gaasi imbumisega läbi ballooni seinte või lekkega vooderdise ja ühenduskohtade vahelt.

5. DISAINILAHENDUSE KINNITUS

5.1. Üldnõuded

Koos tüübikinnituse taotlusega peab ballooni projekteerija edastama tüübikinnitusasutusele järgmise teabe:

a) kasutustingimused (punkt 5.2);

b) disainilahenduse andmed (punkt 5.3);

c) tootmisandmed (punkt 5.4);

d) kvaliteedisüsteem (punkt 5.5);

e) purunemissitkuse ja purunevuse katsete tulemused (punkt 5.6);

f) spetsifikaat (punkt 5.7);

g) täiendavad tõendusandmed (punkt 5.8).

Standardi ISO 9809 kohaselt projekteeritud balloonide puhul ei nõuta punktis 5.3.2 nimetatud survekatsete aruannet ega punktis 5.6 nimetatud teavet.

5.2. Kasutustingimused

Nimetatud tingimuste eesmärk on juhendada balloonide kasutajaid ja paigaldajaid ning teavitada tüübikinnitusasutusi või nende volitatud esindajaid. Kasutustingimused peavad sisaldama järgmisi andmeid:

a) kinnitus, et ballooni disainilahendus sobib punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks ballooni kasutusea jooksul;

b) kasutusiga;

c) kasutuse jooksul katsetamise ja/või kontrollimise miinimumnõuded;

d) vajalikud rõhuvabastusseadmed ja/või isolatsioon;

e) kinnitusviisid, katted jne, mida on vaja, kuid mis ei kuulu põhivarustuse juurde;

f) ballooni disainilahenduse kirjeldus;

g) ballooni ohutuks kasutamiseks ja kontrollimiseks vajalik muu teave.

5.3. Disainilahenduse andmed

5.3.1. Joonised

Joonistel peavad olema näidatud vähemalt järgmised üksikasjad:

a) pealkiri, viitenumber, väljaandmise kuupäev ning vajaduse korral kontrollinumbrid koos väljaandmise kuupäevadega;

b) viide käesolevale eeskirjale ja balloonitüübile;

c) kõik mõõtmed koos lubatud hälvetega, sh üksikasjad kinnituste kujude kohta koos minimaalsete paksustega ja avadega;

d) ballooni mass koos lubatud hälvetega;

e) materjalide spetsifikatsioon koos minimaalsete nõutavate mehaaniliste ja keemiliste omadustega ja lubatud hälvetega ning metallballoonide ja metallvooderdiste puhul ette nähtud kõvadusvahemik;

f) muud andmed, nagu automaatse pingestamise survevahemik, minimaalne katserõhk, tulekaitsesüsteemi ja välise kaitsva katte üksikasjad.

5.3.2. Pingeanalüüsi aruanne

Tuleb esitada lõplikel elementidel põhinev pingeanalüüs või muu pingeanalüüs.

Tuleb esitada tabel, milles võetakse kokku aruandes välja arvutatud pinged.

5.3.3. Materjalikatse andmed

Tuleb esitada üksikasjalik disainilahenduses kasutatavate materjalide kirjeldus ning materjalide puhul lubatud hälbed. Esitatakse ka katseandmed, mis iseloomustavad materjalide mehaanilisi omadusi ja sobivust punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks.

5.3.4. Disainilahenduse kvalifitseerumise katsete andmed

Tuleb näidata, et ballooni materjal, disainilahendus, valmistamine ja kontrollimine on kavandatud kasutuseks sobivad, näidates, et need vastavad käesoleva lisa liites A kirjeldatud meetoditega katsetamisel konkreetse ballooni disainilahenduse puhul nõutavate katsete tingimustele.

Katseandmetes peavad olema dokumenteeritud ka mõõtmed, seinapaksused ja iga katseballooni kaal.

5.3.5. Tulekaitse

Tuleb esitada kirjeldus, kuidas on seadistatud rõhuvabastusseadmed, mis kaitsevad ballooni äkilise lõhkemise eest käesoleva lisa liite A punktis A.15 kirjeldatud tuletingimustega kokku puutudes. Katseandmed peavad tõendama ettenähtud tulekaitsesüsteemi tõhusust.

5.3.6. Ballooni kandedetailid

Vastavalt käesoleva lisa punktile 6.11 tuleb esitada ballooni kandedetailide üksikasjalik kirjeldus või kandedetailidele esitatavad nõuded.

5.4. Tootmisandmed

Tuleb esitada kõigi tootmisprotsesside, mittepurustavate uuringute, tootmiskatsete ja partiikatsete üksikasjalikud andmed; esitada kõigi tootmisprotsesside, nagu kuumtöötlemine ja lõppvormimine, lubatud hälbed, vaigusegu proportsioonid, filamendi mähkimispinge ja -kiirus, kõvendamise ajad ja temperatuurid, automaatse pingestamise protseduurid. Samuti tuleb täpsustada pinna kattematerjal, keermete üksikasjad, ultraheliuuringu (või samaväärse uuringu) vastuvõetavuskriteeriumid ning partiikatsete maksimaalsed partiide suurused.

5.5. (Puudub)

5.6. Purunemissitkuse katses ja mittepurustavas uuringus lubatud hälbed

5.6.1. Purunemissitkus

Tootja peab tõendama disainilahenduse toimimist lekib-enne-kui-puruneb-põhimõttel, nagu kirjeldatud punktis 6.7.

5.6.2. Mittepurustavas uuringus lubatud hälbed

Punktis 6.15.2 kirjeldatud meetodit kasutades peab tootja määrama purunevuse katse jaoks suurima lubatud hälbe suuruse, mis hoiab ballooni kasutusea jooksul ära selle kulumisest või rebenemisest tuleneva rikke.

5.7. Spetsifikaat

Iga balloonilahenduse kohta tuleb spetsifikaadil esitada punktis 5.1 nõutavat teavet sisaldavate dokumentide kokkuvõttev loend. Esitada tuleb iga dokumendi pealkiri, viitenumber, kontrollinumbrid ning algversiooni väljaandmise ja teiste versioonide väljaandmiste kuupäevad. Kõigil dokumentidel peavad olema väljaandja allkiri või initsiaalid. Spetsifikaadile määratakse number ja vajaduse korral kontrollinumbrid, mida saab kasutada ballooni disainilahenduse eristamiseks, ning spetsifikaadil peab olema kavandi eest vastutava inseneri allkiri. Spetsifikaadil peab olema eraldatud koht kavandi registreerimist kinnitava templi jaoks.

5.8. Täiendavad tõendamisandmed

Vajaduse korral tuleb esitada täiendavad ning avaldust põhistavad andmed, nagu kasutamiseks ette nähtud materjali senised kasutusandmed või konkreetse ballooni disainilahenduse kasutamisandmed teistes kasutustingimustes.

5.9. Tüübikinnitus ja tõendamine

5.9.1. Kontroll ja katsetamine

Tuleb läbida käesoleva eeskirja punkti 9 kohane vastavushindamine.

Tagamaks, et balloonid vastavad käesoleva rahvusvahelise eeskirja nõuetele, tuleb neid vastavalt punktide 6.13 ja 6.14 nõuetele tüübikinnitusasutuse poolt kontrollida.

5.9.2. Katsesertifikaat

Kui esitatud näidise punkti 6.13 kohase katsetamise tulemused on rahuldavad, annab tüübikinnitusasutus välja katsesertifikaadi. Katsesertifikaadi näidis on esitatud käesoleva lisa liites D.

5.9.3. Partii vastuvõetavussertifikaat

Tüübikinnitusasutus koostab käesoleva lisa liite D kohase vastuvõetavussertifikaadi.

6. KÕIGI BALLOONITÜÜPIDE SUHTES KOHALDATAVAD NÕUDED

6.1. Üldnõuded

Järgmisi nõudeid kohaldatakse üldiselt kõigi käesoleva lisa punktides 7–10 nimetatud balloonitüüpide suhtes. Ballooni disainilahendus hõlmab kõiki disainilahenduse asjakohaseid ja vajalikke aspekte, tagamaks, et balloon on ettenähtud kasutusea jooksul oma eesmärgiks sobiv; kooskõlas standardiga ISO 9809 valmistatud ja selle kõigile nõuetele vastavad CNG-1-tüüpi terasballoonid peavad vastama ainult punktide 6.3.2.4 ja 6.9–6.13 nõuetele.

6.2. Disainilahendus

Käesolevas eeskirjas ei anta disainilahenduse valemeid ega lubatavaid pingeid, vaid nõutakse, et disainilahenduse adekvaatsus ilmneks asjaomastest arvutustest ja et tõestataks balloonide võimet püsivalt läbida käesolevas eeskirjas kirjeldatud materjali-, disainilahenduse kvalifitseerumise, tootmis- ja partiikatseid. Kõik disainilahendused peavad tagama, et tavakasutuse ja tegeliku halvenemise korral surve all olevad osad enne lekivad kui purunevad. Kui ilmneb metallballoonide või metallvooderdiste lekkimine, tohib see olla põhjustatud ainult väsimuspragude tekkimisest.

6.3. Materjalid

6.3.1. Kasutatavad materjalid peavad sobima käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud kasutustingimuste jaoks. Disainilahenduses ei tohi olla kontaktis omavahel kokkusobimatuid materjale. Materjalide disainilahenduse kvalifitseerumise katsete kokkuvõte on esitatud tabelis 6.1.

6.3.2. Teras

6.3.2.1. Koostis

Teras peab olema kaetud alumiiniumi ja/või silikooniga ning toodetud valitseva parima karestamistava järgi. Kõigi terasmaterjalide keemiline koostis tuleb esitada ja määrata vähemalt järgmiste näitajate kaudu:

a) süsiniku-, mangaani-, alumiiniumi- ja silikoonisisaldus kõigil juhtudel;

b) nikli-, kroomi-, molübdeeni-, boori-, vanaadiumi- või mis tahes muude tahtlikult lisatud elementide sisaldus. Valumi analüüsi tulemused ei tohi ületada järgmiseid piire: Tõmbetugevus < 950 MPa ≥ 950 MPa Väävel 0,020 % 0,010 % Fosfor 0,020 % 0,020 % Väävel ja fosfor 0,030 % 0,025 %

Kui kasutatakse süsinikboorterast, tuleb iga terase valu esimese ja viimase valuploki või slääbiga teostada standardile ISO 642 vastav kõvendatavuskatse. Kõvadus mõõdetuna 7,9 mm piires karastatud otsast peab olema vahemikus 33–53 HRC või 327–560 HV ning olema tootja poolt tõendatud.

6.3.2.2. Tõmbeomadused

Valmis balloonis või vooderdises oleva terase mehaanilised omadused tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.1 (käesoleva lisa liide A). Terase katkevenivus peab olema vähemalt 14 %.

6.3.2.3. Löögikindlus

Valmis balloonis või vooderdises oleva terase mehaanilised omadused tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.2 (käesoleva lisa liide A). Löögikindlusnäitajad ei tohi olla väiksemad, kui on näidatud käesoleva lisa tabelis 6.2.

6.3.2.4. Paindeomadused

Valmis vooderdises oleva keevitatud roostevaba terase paindeomadused määratakse punkti A.3 kohaselt (käesoleva lisa liide A).

6.3.2.5. Keevisõmbluse makroskoopiline kontroll

Iga keevitusprotseduuri tüübi puhul kontrollitakse keevisõmblust makroskoopiliselt. Sellel peab näha olema täielik sulatus ning sellel ei tohi esineda liitevigu ega lubamatuid puudusi, nagu on ette nähtud standardis EN ISO 5817 kvaliteeditaseme C puhul.

6.3.2.6. Vastupidavus väävlikorrosioonile

Kui terase kavandatud tõmbetugevuse ülemine piir ületab 950 MPa, tuleb valmis ballooniga teha väävlikorrosioonile vastupidavuse katse vastavalt käesoleva lisa liite A punktile A.3 ja balloon peab vastama nimetatud sättes kirjeldatud nõuetele.

6.3.3. Alumiinium

6.3.3.1. Koostis

Alumiiniumisulamid määratakse alumiiniumiassotsiatsiooni koostatud sulamisüsteemis. Plii ja vismuti lisandite piirangud ei tohi ületada 0,003 %.

6.3.3.2. Korrosioonikatsed

Alumiiniumisulamid peavad vastama punkti A.4 kohaselt (käesoleva lisa liide A) tehtud korrosioonikatsete nõuetele.

6.3.3.3. Püsivast täidetusest tulenev pragunemine

Alumiiniumisulamid peavad vastama punkti A.5 (käesoleva lisa liide A) püsivast täidetusest tuleneva pragunemise katsete nõuetele.

6.3.3.4. Tõmbeomadused

Valmis balloonis oleva alumiiniumisulami mehaanilised omadused tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.1 (käesoleva lisa liide A). Alumiiniumi katkevenivus peab olema vähemalt 12 %.

6.3.4. Vaigud

6.3.4.1. Üldnõuded

Immutamismaterjalidena võib kasutada termokõvenevaid või termopehmenevaid vaike. Sobivate põhiainete näited on epoksü, modifitseeritud epoksü, polüestri ja vinüülestri termokõvenevad plastmassid ning polüetüleeni ja polüamiidi termopehmenevad materjalid.

6.3.4.2. Nihkejõud

Vaikusid katsetatakse vastavalt punktile A.26 (käesoleva lisa liide A) ja asjaomased vaigud peavad selle punkti nõuetele vastama.

6.3.4.3. Klaasistumistemperatuur

Vaigu klaasistumistemperatuur määratakse kindlaks vastavalt ASTM D3418 standardile.

6.3.5. Kiud

Konstruktsioonimaterjali tugevdavaks filamendiks peab olema kas klaaskiud, aramiidkiud või süsinikkiud. Süsinikkiu kasutamisel peab disainilahendus hõlmama meetmeid ballooni metalldetailide galvaanilise korrosiooni ärahoidmiseks. Tootja peab säilitama komposiitmaterjalide kohta välja antud spetsifikaate, materjalitootjate soovitusi ladustamise, tingimuste ning säilivusaja kohta ning materjalitootja tõendit, et iga kaubasaadetis vastab spetsifikaadi nõuetele. Kiutootja peab tõendama, et kiudmaterjali omadused vastavad tootja tootekirjeldusele.

6.3.6. Plastvooderdised

Tõmbetugevus ja katkevenivus tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.22 (käesoleva lisa liide A). Katsed peavad näitama plastvooderdise materjali paindeomadusi temperatuuril – 50 °C või alla selle, mille juures peavad materjalid vastama tootja antud näitajatele; polümeersed materjalid peavad sobima käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud kasutustingimustele. Punktis A.23 (käesoleva lisa liide A) kirjeldatud meetodit kasutades peab pehmenemistemperatuur olema vähemalt 90 °C ja sulamistemperatuur vähemalt 100 °C.

6.4. Katserõhk

Minimaalne kasutatav katserõhk tootmisel peab olema 30 MPa.

6.5. Survetugevused ja kiudude pingetsükli asümmeetriategurid

Kõigi balloonitüüpide puhul peab minimaalne tegelik survetugevus olema vähemalt võrdne käesoleva lisa punktis 6.3 nimetatud väärtusega. Tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 puhul peab komposiitmähis olema kavandatud suureks töökindluseks pikaajalise täidetuse ja tsüklilise täidetuse jaoks. See töökindlus saavutatakse, järgides käesoleva lisa punktis 6.3 antud komposiitide pingetsükli asümmeetriategureid. Pingetsükli asümmeetriategur on määratletud kui pinge kius ettenähtud minimaalse survetugevuse juures jagatuna pingega kius töörõhu juures. Katkemistugevus on määratletud kui ballooni tegelik lõhkemisrõhk jagatud töörõhuga. Tüübi CNG-4 disainilahenduste puhul on pingetsükli asümmeetriategur võrdne katkemistugevusega. Tüüpide CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste (metallvooderdis ja komposiitmähis) puhul peavad pingetsükli asümmeetriateguri arvutused hõlmama järgmist:

a) analüüsimeetod, mis võimaldab analüüsida vooderdismaterjale (spetsiaalne tarkvaraprogramm või lõplikel elementidel põhinev pingeanalüüs);

b) vooderdismaterjali elastsest plastiliseks muutumise surve-tõmbe-kõver peab olema teada ja õigesti modelleeritud;

c) komposiitmaterjalide mehaanilised omadused peavad olema õigesti modelleeritud;

d) arvutused tuleb teha: automaatsel pingestamisel, automaatse pingestamise järgse nulli, töörõhu ja minimaalse lõhkemispunkti juures;

e) analüüsil tuleb arvesse võtta mähkimisest tulenevat eelpinget;

f) minimaalne lõhkemispunkt tuleb valida nii, et väljaarvutatud pinge minimaalse lõhkemispunkti juures jagatuna väljaarvutatud pingega töörõhu juures vastaks kasutatava kiu puhul nõutavale pingetsükli asümmeetriategurile;

g) hübriidtugevdusega (kahe või enama eri kiutüübiga) balloonide analüüsil tuleb kiudude erinevaid elastsusomadusi aluseks võttes võtta arvesse koormuse jagunemine eri kiudude vahel. Iga eraldi kiutüübi pingetsükli asümmeetriategur peab vastama käesoleva lisa tabeli 6.3 nõuetele. Pingetsükli asümmeetriategurit võib kontrollida ka tensoanduritega. Vastuvõetav meetod on nimetatud käesoleva lisa liites E.

6.6. Pingeanalüüs

Kavandi minimaalsete seinapaksuste põhjendamiseks tuleb teha pingeanalüüs. See peab hõlmama pingete kindlakstegemist vooderdistes ja komposiitlahenduste kiududes.

6.7. Lekib-enne-kui-puruneb-põhimõtte toimimise hindamine

Tüüpide CNG-1, CNG-2 ja CNG-3 balloonide puhul tuleb tõendada, et need enne lekivad kui purunevad. Need katsed tuleb teostada vastavalt punktile A.6 (käesoleva lisa liide A). Sellist tõendust ei ole vaja selliste ballooni disainilahenduste puhul, mis annavad vastavalt punktile A.13 (käesoleva lisa liide A) katsetamisel väsimusvastupidavuse üle 45 000 tsükli. Käesoleva lisa liites F on teabeks lisatud kaks lekib-enne-kui-puruneb-katsetuste meetodit.

6.8. Kontroll ja katsetamine

Tootmiskontroll peab määrama programmid ja menetlused:

a) tootmiskontrolliks, katseteks ja vastuvõetavuskriteeriumideks ning

b) katsed ja vastuvõetavuskriteeriumid perioodiliseks kontrollimiseks kasutuse jooksul. Visuaalsete järelkontrollide intervall peab vastama käesoleva lisa punkti 4.1.4 tingimustele, kui tüübikinnitusasutus seda ei muuda. Tootja peab kehtestama visuaalsel kontrollil tagasilükkamise kriteeriumid, võttes aluseks puudustega balloonidega tehtud survetsüklikatsete tulemused. Käitlemiseks, kasutuseks ja kontrolliks antava tootja juhendi suunised on esitatud käesoleva lisa liites G.

6.9. Tulekaitse

Kõik balloonid peavad olema rõhuvabastusseadmetega tule eest kaitstud. Balloon, selle materjalid, rõhuvabastusseadmed ja kõik lisatud isolatsiooni- või kaitsematerjalid tuleb kavandada koos, tagamaks piisavat ohutust punktis A.15 (käesoleva lisa liide A) kirjeldatud tuletingimustes.

Rõhuvabastusseadmeid katsetatakse vastavalt punktile A.24 (käesoleva lisa liide A).

6.10. Avad

6.10.1. Üldnõuded

Avad on lubatud ainult otstes. Ava keskjoon peab kattuma ballooni pikiteljega. Keermed peavad olema puhtalt lõigatud, võrdsed, ilma pinna ebaühtlusteta ja vastama mõõtudele.

6.11. Ballooni kandedetailid

Tootja peab määrama, kuidas kinnitatakse balloon sõidukile. Tootja peab andma ka kinnitusjuhendid, sealhulgas märkima kinnitusjõu ja jõumomendi, et tagada piisav pingestav jõud, kuid mis ei põhjusta vastuvõetamatut pinget balloonis ega kahjusta ballooni pinda.

6.12. Kaitse väliskeskkonna suhtes

Ballooni välispind peab vastama punkti A.14 (käesoleva lisa liide A) väliskeskkonnakatse nõuetele. Välise kaitse saavutamiseks võib kasutada järgmiseid meetmeid:

a) pinnakattematerjal, mis annab piisava kaitse (nt alumiiniumile pihustatud anoodiv metall), või

b) sobiva kiud- ja põhimaterjali kasutamine (nt süsinikkiud vaigus) või

c) kaitsekate (nt orgaaniline kate, värv), mis vastab punkti A.9 (käesoleva lisa liide A) nõuetele.

Balloonile kantav kate peab olema selline, mille pealekandmine ei mõjuta ballooni mehaanilisi omadusi negatiivselt. Kate peab olema kavandatud nii, et see võimaldaks hilisemat kontrolli kasutuse jooksul, ja tootja peab andma juhised sellise kontrolli jooksul katte käsitsemise kohta, tagamaks ballooni terviklikkust.

Tootjate huvides on käesoleva lisa informatiivses liites H esitatud katte sobivust hindava väliskeskkonnakatse meetod.

6.13. Disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

Igale balloonitüübile kinnituse saamiseks tuleb tõendada materjali, disainilahenduse, tootmise ja kontrolli sobivust ettenähtud kasutuseks käesoleva lisa liites A kirjeldatud asjakohaste katsemeetodite abil teostatavate käesoleva lisa tabelis 6.1 esitatud materjali kvalifitseerumise katsete ja käesoleva lisas tabeli 6.4 esitatud ballooni kvalifitseerumise katsete asjakohastele nõuetele vastamisega. Katseballoonid või -vooderdised valib ja katseid jälgib pädev asutus. Kui katsed tehakse enamate kui nõutud arvu balloonide või vooderdistega, tuleb dokumenteerida kõik katsed.

6.14. Partiikatsed

Käesolevas lisas kirjeldatud partiikatsed tuleb teha igast valmis balloonide või vooderdiste partiist võetud balloonide või vooderdistega. Kasutada võib ka tunnistaja valitud kuumtöödeldud näidiseid, mis on valmis balloonide või vooderdiste hulgas representatiivsed. Iga balloonitüübi puhul nõutavad partiikatsed on täpsustatud käesoleva lisa tabelis 6.5.

6.15. Tootmiskontroll ja katsed

6.15.1. Üldnõuded

Tootmiskontrollid ja -katsed tuleb teha kõigi partiis toodetud balloonidega. Tootmise jooksul ja peale valmimist kontrollitakse iga ballooni järgmiste menetlustega:

a) metallballoonide ja -vooderdiste ultrahelidefektoskoopia (või sellega samaväärsena tõestatud uuring) vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale B, või sellega samaväärsena tõestatud meetod, tagamaks, et maksimaalne esineva defekti suurus on väiksem kui disainilahenduses määratud;

b) kontroll selle üle, et valmis ballooni või mis tahes vooderdise või mähise kriitilised mõõtmed ja mass on disainilahenduses lubatud piirides;

c) ettenähtud pinnakattega sobivuse kontroll, pidades eriti silmas sügavpilutatud pindu ning volte ja ribasid sepistatud või keermestatud otstekinnituste ja -avade juures;

d) märgistuste kontroll;

e) metallballoonide ja -vooderdiste kõvaduskatsed vastavalt punktile A.8 (käesoleva lisa liide A) tuleb teha pärast lõplikku kuumtöötlemist ja selliselt kindlaks tehtud väärtused peavad olema disainilahenduse jaoks ette nähtud vahemikus;

f) hüdrauliline katse vastavalt punktile A.11 (käesoleva lisa liide A).

Iga ballooniga teostatava kriitilise tootmiskontrolli nõuded on kokku võetud käesoleva lisa tabelis 6.6.

6.15.2. Defekti maksimumsuurus

Tüüpide CNG-1, CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste puhul tuleb kindlaks määrata metallballooni või -vooderdise mis tahes punktis maksimaalne defekti suurus, mis ei kasva ettenähtud kasutusea jooksul kriitiliselt suureks. Kriitiline suurus on määratletud kui defekt läbi ballooni või vooderdise seina paksuse, mis võimaldab hoitaval gaasil ilma ballooni purunemiseta balloonist välja voolata. Ultraheliuuringul või sellega samaväärsel uuringul peab defektisuurus kui tagasilükkamise kriteerium olema maksimaalsest lubatavast defektisuurusest väiksem. Tüüpide CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste puhul eeldatakse, et komposiidile ei teki kahju ajast sõltuvatest mehhanismidest; mittepurustavate uuringute korral tehakse lubatav defektisuurus kindlaks sobiva meetodiga. Käesoleva lisa liites F on nimetatud kaks niisugust meetodit.

6.16. Katse nõuete mittetäitmine

Kui nõuded ei ole täidetud, tuleb vastavalt teostada kas uus katsetamine või uus kuumtöötlemine ja katsetamine:

a) kui on tõendeid, et katse teostamisel tehti vigu või tehti mõõtmisvigu, tehakse uus katse. Kui selle katse tulemus on rahuldav, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse;

b) kui katse teostati rahuldaval viisil, tuleb kindlaks teha nõuetele mittevastavuse põhjus.

Kui leitakse, et mittevastavus tulenes tehtud kuumtöötlemisest, võib tootja teostada balloonide partiiga uue kuumtöötlemise.

Kui mittevastavus ei tulenenud kuumtöötlusest, loetakse kõik kindlakstehtud defektsed balloonid mittesobilikeks või parandatakse sobival meetodil. Neid balloone, mida ei loetud mittesobilikeks, käsitatakse uue partiina.

Mõlemal juhul tehakse uue partiiga katsetused. Uuesti tuleb teha kõik asjakohased näidise- või partiikatsed, mis on uue partii vastuvõetavuse tõestamiseks vajalikud. Kui ühe või mitme katse tulemused on kasvõi osaliselt mitterahuldavad, tuleb partii kõik balloonid mittesobilikeks lugeda.

6.17. Disainilahenduse muutmine

Disainilahenduse muutmine on kasutatavate materjalide või mõõtmete muutus, mis ületab tavalist lubatud tootmishälvet.

Väikseid disainilahenduste muudatusi lubatakse lugeda kvalifitseerunuks pärast vähendatud katsete programmi läbimist. Tabelis 6.7 nimetatud disainilahenduste korral nõutakse vastavalt tabelile disainilahenduse kvalifitseerumise katseid.

Tabel 6.1

Materjalide disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

Käesoleva lisa vastav punkt Teras Alumiinium Vaigud Kiud Plastvooderdised Tõmbeomadused 6.3.2.2 6.3.3.4 6.3.5 6.3.6 Löögikindlus 6.3.2.3 Paindeomadused 6.3.2.4 Keevisõmbluse kontroll 6.3.2.5 Vastupidavus väävlikorrosioonile 6.3.2.6 Vastupidavus püsivast täidetusest tulenevale pragunemisele 6.3.3.3 Pingekorrosioon 6.3.3.2 Nihkejõud 6.3.4.2 Klaasistumistemperatuur 6.3.4.3 Pehmenemis- ja sulamispunkt 6.3.6 Purunemissitkus (1) 6.7 6.7





Tabel 6.2

Löökpaindeteimi vastuvõetavad väärtused

Ballooni diameeter D, mm > 140 ≤ 140 Katsesuund risti piki Katseeksemplari laius, mm 3–5 > 5–7,5 > 7,5–10 3–5 Katsetemperatuur, °C – 50 – 50 Löögikindlus/-tugevus, J/cm2 Kolme toote keskmine 30 35 40 60 Üksiktoode 24 28 32 48





Tabel 6.3

Minimaalsed tegelikud katkemistugevused ja pingetsükli asümmeetriategurid

CNG-1 Täielikult metallist CNG-2 Rõngasmähis CNG-3 Täismähis CNG-4 Täiskomposiit Survetugevus [MPa] Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa] Survetugevus [MPa] Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa] Survetugevus [MPa] Pingetsükli asümmeetriategurid [MPa] Survetugevus [MPa] Täielikult metallist 45 Klaas 2,75 50 1) 3,65 70 1) 3,65 73 Aramiid 2,35 47 3,10 60 1) 3,1 62 Süsinik 2,35 47 2,35 47 2,35 47 Hübriid 2) 2) 2) Märkus 1. Minimaalne tegelik survetugevus. Lisaks tuleb teha käesoleva lisa punkti 6.5 kohased arvutused tagamaks, et ka minimaalse pingetsükli asümmeetriateguri nõuded on täidetud. Märkus 2. Pingetsükli asümmeetriategurid ja survetugevused tuleb arvutada vastavalt käesoleva lisa punktile 6.5.





Tabel 6.4

Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

Katse ja viide Balloonitüüp CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 A.12 Survekatse X * X X X A.13 Ümbritseva temperatuuri tsükkel X * X X X A.14 Happelise keskkonna katse X X X A.15 Lahtine tuli X X X A.16 Läbistamine X X X X A.17 Lubatud defekt X X X X A.18 Kõrge temperatuur X X X A.19 Pingest rebenemine X X X A.20 Kukkumiskatse X X A.21 Imbumine X A.24 Rõhuvabastusseadme toimimine X X X A.25 Otsapöördkangi jõumomendikatse X X A.27 Maagaasitsükkel X A.6 Lekib-enne-kui-puruneb-katse X X A.7 Äärmuslike temperatuuride tsükkel X X X X X = kohustuslik * = ei nõuta standardi ISO 9809 nõuetele vastavalt projekteeritud balloonide puhul (ISO 9809 juba hõlmab neid katseid).





Tabel 6.5

Partiikatsed

Katse ja viide Balloonitüüp CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 A.12 Katkemistugevus X X X X A.13 Ümbritseva temperatuuri tsükkel X X X X A.1 Tõmbetugevus X X † X † A.2 Löökpaindeteim (teras) X X † X † A.9.2 Kate* X X X X X = kohustuslik * = välja arvatud siis, kui kaitsvat katet ei kasutata † = katsed vooderdise materjaliga





Tabel 6.6

Kriitilise tootmiskontrolli nõuded

Tüüp Balloonitüüp Kontrollinõuded CNG-1 CNG-2 CNG-3 CNG-4 Kriitilised mõõtmed X X X X Pinna kattematerjal X X X X Defektid (ultraheliuuring või samaväärne) X X X Metallballoonide või -vooderdiste kõvadus X X X Hüdrauliline katse X X X X Lekkekatse X Märgistused X X X X X = kohustuslik





Tabel 6.7

Disainilahenduse muutmine

Disainilahenduse muutmine Katsetüüp Hüdrauliline survekwatse A.12 Tsüklid ümbritseva õhu temperatuuril A.13 Keskkond A.14 Lahtine tuli A.15 Läbistamine A.16 Lubatud defekt A.17 Kõrge temperatuur A.18 Pingest rebenemine A.19 Kukkumiskatse A.20 Imbumine A.21 CNG Pöördkangi jõumoment A.25 Tsüklid A.27 Rõhuvabastusseadme toimimine A.24 Kiutootja X X X* X† Metalne ballooni- või vooderdisematerjal X X X* X X* X X* Plastist vooderdisematerjal X X X† Kiumaterjal X X X X X X X X† Vaik X X X X Diameetri muutmine kuni 20 % X X Diameetri muutmine üle 20 % X X X X* X Pikkuse muutmine kuni 50 % X X‡ Pikkuse muutmine üle 50 % X X X‡ Töörõhu muutmine kuni 20 % @ X X Kupli kuju X X X† Avasuurus X X Kattemuutus X Otsa pöördkangi kavand X† Muudatus tootmisprotsessis X X Rõhuvabastusseade X X X = Kohustuslik * Metallballoonide (CNG-1) disainilahenduste puhul ei nõuta. † Kohustuslik ainult täiskomposiitballoonide (CNG-4) disainilahenduste puhul. ‡ Kohustuslik ainult pikkuse suurendamisel. @ Ainult siis, kui paksuse muutus on proportsionaalne diameetri ja/või rõhu muutusega.

7. TÜÜBI CNG-1 METALLBALLOONID

7.1. Üldnõuded

Disainilahendus peab määrama kindlaks maksimaalse lubatava defekti suuruse igas ballooni punktis, mis ei kasva ettenähtud järelkontrolliajavahemiku või, kui ei nähta ette järelkontrolli, kasutusea jooksul, ballooni töörõhul töötamisel kriitiliste mõõtmeteni. Lekib-enne-kui-puruneb-kontroll tuleb teha vastavalt punkti A.6 (käesoleva lisa liide A) vastavatele menetlustele. Lubatud defekti suurus tuleb kindlaks teha vastavalt punktile 6.15.2.

Vastavalt standardile ISO 9809 projekteeritud ja selle kõigile nõuetele vastavate balloonide korral nõutakse ainult punkti 6.3.2.4 materjalikatsete ja punkti 7.5 disainilahenduse kvalifitseerumise katsete, v.a punktide 7.5.2 ja 7.5.3, nõuete täitmist.

7.2. Pingeanalüüs

Pinge balloonis arvutatakse 2 MPa, 20 MPa, katserõhu ja disainilahenduse katkemispunkti kohta. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse kesta tasandilt välja painutamist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

7.3. Valmistamis- ja tootmiskatsete nõuded

7.3.1. Üldnõuded

Alumiiniumballoonide otsi ei tohi sulgeda stantsimisprotsessiga. Terasballoonide, v.a standardi ISO 9809 kohaselt projekteeritud balloonide põhjaotstega tuleb teha purunevuse katsed või samaväärne uuring. Otsa sulgemise protsessil ei tohi lisada metalli. Enne otsa stantsimist tuleb iga ballooni paksuse ja pinnakatte suhtes kontrollida.

Peale otsa stantsimist tuleb balloone kuni disainilahenduse jaoks ette nähtud kõvadusvahemikuni kuumtöödelda. Kohalikku kuumtöötlemist ei või kasutada.

Kui põhivarustuse juurde kuuluvad kaelarõngas, põhjarõngas või kinnitusdetailid, peavad need olema balloonimaterjaliga sobivast materjalist ning turvaliselt kinnitatud muude meetoditega kui keevitamine, kõvajoodisjootmine või pehmejoodisjootmine.

7.3.2. Mittepurustavad uuringud

Iga metallballooniga tuleb teha järgmised katsed:

a) kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (käesoleva lisa liide A);

b) ultraheliuuring vastavalt standardi BS 5045 osa 1 I lisale või sellega tõestatult samaväärse mittepurustava katsemeetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses vastavalt punktile 6.15.2 kindlaks määratud ettenähtud suurust.

7.3.3. Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (käesoleva lisa liide A) kohane hüdrauliline survekatse.

7.4. Balloonide partiikatsed

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Nimetatud balloonidega tuleb teha vähemalt järgmised katsed:

a) partii materjalikatsed. Ühe ballooni või kuumtöötlemise representatiivse valmisballooniga tuleb teha järgmised katsed: i) kriitiliste mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga; ii) üks punkti A.1 (käesoleva lisa liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; iii) terasballoonide puhul kolm punkti A.2 (käesoleva lisa liide A) kohast löökpaindeteimi ja punkti 6.3.2.3 nõuetele vastavuse kontroll; iv) kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (käesoleva lisa liide A) ja kate peab vastama selle punkti nõuetele. Kõigi partiidest katseteks valitud balloonidega, mis ettenähtud nõuetele ei vasta, tuleb jätkata punkti 6.16 menetlustega. Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (käesoleva lisa liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 % kontrollida, et kõrvaldada samamoodi defektsed balloonid. Võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata;

b) partii lõhkemisrõhu katse. Ühte ballooni survestatakse vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A) hüdrauliliselt kuni lõhkemiseni. Kui lõhkemistugevus on väljaarvutatud minimaalsest lõhkemistugevusest väiksem, tuleb jätkata eespool nimetatud punkti 6.16 menetlustega;

c) korraline survetsüklikatse. Valmis balloonidele avaldatakse punkti A.13 (käesoleva lisa liide A) kohaselt katsetsüklilist survet järgmiselt määratud sagedusega: i) iga partii ühe ballooniga tehakse survetsükkel läbi 1 000 korda iga ettenähtud kasutusea aasta kohta, seega minimaalne tsüklite arv on 15 000; ii) kui kümne järjestikuse sama disainilahendustüübi (s.o sarnaste materjalide ja protsessidega tooted) tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 1 500 tsükli jooksul ette nähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 22 500 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini viie partii kohta; iii) kui kümne järjestikuse sama disainilahendustüübi tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 2 000 tsükli jooksul ettenähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 30 000 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini kümne partii kohta; iv) kui viimasest tootepartiist on möödas enam kui kuus kuud, tuleb punktis ii või iii kirjeldatud katsesageduse säilitamiseks võtta järgmisest partiist üks balloon survetsüklikatseks; v) kui mõni eespool punktis ii või iii nimetatud vähendatud sagedusega survetsüklikatses olnud balloon ei pea nõutud survetsüklite arvule (vastavalt vähemalt 22 500 või 30 000) vastu, tuleb punkti ii või iii sageduse taastamiseks teostada katse vähemalt kümne tootepartiiga punkti i sageduse järgi; vi) kui mõni punkti i, ii või iii järgi katsetatud balloon ei täida tsüklikatse nõuet 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta (minimaalselt 15 000 tsüklit), tuleb vastavalt käesoleva lisa punkti 6.16 menetlustele teha kindlaks tõrke põhjus ning see kõrvaldada. Seejärel korratakse rõhutsüklikatset veel kolme ballooniga samast partiist. Kui mõni täiendavalt võetud kolmest balloonist ei täida nõuet – 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta –, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

7.5. Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

7.5.1. Üldnõuded

Kvalifitseerumiskatsed tuleb teha tavatoodangu suhtes representatiivsete ning tehasetähistega valmis balloonidega. Balloonide valik, katsete vaatlemine ja dokumenteerimine peab vastama punkti 6.13 nõuetele.

7.5.2. Hüdrauliline survekatse

Kolmele representatiivsele balloonile avaldatakse vea ilmnemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A). Ballooni katkemistugevused peavad ületama disainilahenduse jaoks pingeanalüüsiga välja arvutatud minimaalset katkemistugevust ja olema vähemalt 45 MPa.

7.5.3. Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril

Kahe valmis ballooniga tehakse läbi survetsüklid ümbritseva õhu temperatuuril vastavalt punktile A.13 (käesoleva lisa liide A) kuni vea ilmnemiseni või vähemalt 45 000 tsüklit. Balloonidel ei tohi vigu tekkida enne, kui on tehtud 1 000 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta. Balloonidel, mis selle tsüklite arvu ületavad, peab lõpuks esimese veana ilmnema leke, mitte rebenemine. Balloone, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, tuleb tsüklit jätkates purunemiseni katsetada kas nii kaua, kuni viga ilmneb, või katkemiseni hüdraulilist survet avaldades. Tsüklite arv kuni vea ilmnemiseni ja rikke koht tuleb registreerida.

7.5.4. Lahtise tule katse

Katsed tuleb teha vastavalt punktile A.15 (käesoleva lisa liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

7.5.5. Läbistamiskatse

Katse tuleb teha vastavalt punktile A.16 (käesoleva lisa liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

7.5.6. Lekib-enne-kui-puruneb-katse

Balloonidega, mis ei ületa punkti 7.5.3 kohasel katsetamisel 45 000 tsüklit, tuleb lekib-enne-kui-puruneb-katsed teha vastavalt käesoleva lisa liite A punktile A.6 ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

8. TÜÜBI CNG-2 RÕNGASMÄHISEGA BALLOONID

8.1. Üldnõuded

Survestamise ajal on sellel balloonitüübil omadus, et komposiitmähise ja metallvooderdise nihked kattuvad. Erinevate valmistusmeetodite tõttu ei nähta käesolevas lisas ette kindlat projekteerimise meetodit.

Lekib-enne-kui-puruneb-kontroll tuleb teha vastavalt punkti A.6 (käesoleva lisa liide A) vastavatele menetlustele. Lubatud defekti suurus tuleb kindlaks teha vastavalt punktile 6.15.2.

8.2. Nõuded disainilahendusele

8.2.1. Metallvooderdis

Metallvooderdise tegelik lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 26 MPa.

8.2.2. Komposiitmähis

Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

8.2.3. Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada pinged mähises ja vooderdises peale eelpingestamist. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, 2 MPa, 20 MPa, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse materjali mittelineaarset käitumist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

Automaatse pingestamise meetodit kasutavate disainilahenduste puhul tuleb eelpingestamiseks välja arvutada piirid, mille vahele automaatse pingestamise surve peab jääma.

Pingestamiseks juhitud pingega mähkimist kasutavate disainilahenduste puhul tuleb välja arvutada temperatuur, mille juures seda teha, ning iga mähisekihi jaoks vajalik pinge ja sellega saavutatav eelpingestatus.

8.3. Nõuded tootmisele

8.3.1. Üldnõuded

Komposiitballoon tuleb valmistada filamentmähisega vooderdisest. Filamendi mähkimise operatsioonid peavad olema arvutiga või mehaaniliselt juhitud. Filamentidele tuleb mähkimisel avaldada juhitud pinget. Kui mähkimine on lõpetatud, tuleb termokõvenevad vaigud kuumutamise teel kõvendada, kasutades eelnevalt kindlaks määratud ja juhitavaid ajavahemikke ja temperatuure.

8.3.2. Vooderdis

Metallvooderdise tootmine peab vastama punkti 7.3 vastava vooderdisetüübi nõuetele.

8.3.3. Mähis

Balloonid tuleb valmistada filamendimähkimismasinaga. Mähkimise jooksul tuleb olulisi muutujaid ettenähtud vahemikes jälgida ning mähkimistulemustes dokumenteerida. Nimetatud muutujad võivad hõlmata järgmisi näitajaid, kuid ei ole nendega piiratud:

a) kiutüüp, sealhulgas suurus;

b) immutamise viis;

c) mähkimispinge;

d) mähkimiskiirus;

e) heiete arv;

f) riba laius;

g) vaigu tüüp ja koostis;

h) vaigu temperatuur;

i) vooderdise temperatuur.

8.3.3.1. Termokõvenevate vaikude kõvendamine

Kui kasutatakse termokõvenevat vaiku, peab seda peale filamendimähkimist kõvendama. Kõvendamise jooksul tuleb kõvendamistsükkel (s.o ajavahemikud ja temperatuurid) registreerida.

Kõvendamistemperatuur peab olema juhitav ja see ei tohi mõjutada vooderdise materjaliomadusi. Alumiiniumvooderdisega balloonide puhul on maksimaalne kõvendamistemperatuur 177 °C.

8.3.4. Automaatne pingestamine

Kui kasutatakse automaatse pingestamise menetlust, tuleb see teostada enne hüdraulilist survekatset. Automaatse pingestamise surve peab olema punktis 8.2.3 ette nähtud piirides ja tootja peab määrama sobiva surve määramise meetodi.

8.4. Tootmiskatse nõuded

8.4.1. Mittepurustavad uuringud

Purunevuse katsed tuleb teha vastavalt tunnustatud ISO standardile või sellega samaväärsele standardile. Iga metallvooderdisega tuleb teha järgmised katsed:

a) kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (käesoleva lisa liide A);

b) ultraheliuuring vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale 1B või sellega tõendatult samaväärse purunevuse meetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses kindlaks määratud suurust.

8.4.2. Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (käesoleva lisa liide A) kohane hüdrauliline survekatse. Tootja peab määrama kasutatava katserõhu jaoks sobiva püsiva ruumala suurenemise piirid, kuid see ei tohi ühelgi juhul olla suurem kui 5 % kogu ruumala kasvust katserõhu juures. Balloonid, mis ei jää piiresse, mille puhul nad loetakse sobivaks, tuleb kas lugeda mittesobivateks või kasutada partiikatse eesmärkidel.

8.5. Balloonide partiikatsed

8.5.1. Üldnõuded

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni või balloon ja vooderdis, kui see on asjakohane. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Nimetatud balloonidega tuleb teha vähemalt järgmised katsed.

Kui mähises leitakse defekte enne automaatse pingestamise menetlust või hüdraulilist survekatset, võib mähise täielikult eemaldada ja uuega asendada.

a) Partii materjalikatsed. Ühe ballooni, vooderdise või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud representatiivse valmis ballooniga tuleb teha järgmised katsed: i) mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga; ii) üks punkti A.1 (käesoleva lisa liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; iii) terasvooderdiste puhul kolm punkti A.2 (käesoleva lisa liide A) kohast löökpaindeteimi ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; iv) kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (käesoleva lisa liide A) ning kate peab vastama selle punkti nõuetele. Kõigi partiidest katseteks valitud balloonide ja vooderdiste puhul, mis ettenähtud nõuetele ei vasta, tuleb jätkata punkti 6.16 menetlustega. Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (käesoleva lisa liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 % kontrollida, et kõrvaldada samamoodi defektsed balloonid. Kasutades komposiitmähist, mitte rikkuvat meetodit, võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata.

b) Partii lõhkemisrõhu katse. Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punkti 7.4 alapunkti b nõuetele.

c) Korraline survetsüklikatse. Katse tehakse vastavalt punkti 7.4 alapunkti c nõuetele.

8.6. Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

8.6.1. Üldnõuded

Kvalifitseerumiskatsed tuleb teha tavatoodangu suhtes representatiivsete ning tehasetähistega valmis balloonidega. Balloonide valik, katsete vaatlemine ja dokumenteerimine peab vastama punkti 6.13 nõuetele.

8.6.2. Hüdrauliline survekatse

a) Ühele vooderdisele avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A). Lõhkemisrõhk peab ületama vooderdise disainilahenduse jaoks määratud minimaalset lõhkemisrõhku.

b) Kolmele balloonile avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A). Ballooni lõhkemisrõhk peab ületama disainilahenduse jaoks pingeanalüüsiga välja arvutatud minimaalset lõhkemisrõhku vastavalt tabelile 6.3 ja ei tohi ühelgi juhul olla väiksem kui punktis 6.5 nõutud pingetsükli asümmeetriategur.

8.6.3. Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril

Kahe valmis ballooniga tehakse läbi survetsüklid ümbritseva õhu temperatuuril vastavalt punktile A.13 (käesoleva lisa liide A) kuni vea ilmnemiseni või vähemalt 45 000 tsüklit. Balloonidel ei tohi vigu tekkida enne, kui on tehtud 1 000 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta. Balloonidel, mis selle tsüklite arvu ületavad, peab lõpuks esimese veana ilmnema leke, mitte rebenemine. Balloone, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, tuleb tsüklit jätkates purunemiseni katsetada kas nii kaua, kuni viga ilmneb, või katkemiseni hüdraulilist survet avaldades. Balloonide puhul, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, on vastuvõetav rebenemine. Tsüklite arv kuni vea ilmnemiseni ja rikke koht tuleb registreerida.

8.6.4. Happelise keskkonna katse

Ühte ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.14 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama. Käesoleva lisa liites H on esitatud mittekohustusliku keskkonnakatse kirjeldus.

8.6.5. Lahtise tule katse

Valmis balloone katsetatakse vastavalt punktile A.15 (käesoleva lisa liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

8.6.6. Läbistamiskatse

Ühte valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.16 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.7. Lubatud defekti katsed

Ühte valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.17 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.8. Kõrge temperatuuri katse

Disainilahenduste puhul, mille vaigu klaasistumistemperatuur ei ületa maksimaalset materjalitemperatuuri vähemalt 20 °C võrra, tuleb ühte ballooni katsetada vastavalt punktile A.18 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.9. Kiirendatud korrosiooniga rebenemiskatse

Ühte valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.19 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.10. Lekib-enne-kui-puruneb-katse

Balloonidega, mis ei ületa punkti 8.6.3 kohasel katsetamisel 45 000 tsüklit, tuleb lekib-enne-kui-puruneb-katsed teha vastavalt käesoleva lisa liite A punktile A.6 ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

8.6.11. Survetsüklikatse äärmuslikel temperatuuridel

Ühte valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.7 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

9. TÜÜBI CNG-3 TÄISMÄHISEGA BALLOONID

9.1. Üldnõuded

Survestamise ajal on sellel balloonitüübil omadus, et komposiitmähise ja vooderdise nihked kattuvad. Erinevate valmistusmeetodite tõttu ei nähta käesolevas lisas ette kindlat projekteerimismeetodit; lekib-enne-kui-puruneb-katse tuleb teostada vastavalt punktis A.6 (käesoleva lisa liide A) kirjeldatud menetlustele. Lubatud defekti suurus tuleb kindlaks teha vastavalt punktile 6.15.2.

9.2. Nõuded disainilahendusele

9.2.1. Metallvooderdis

Nullrõhu ja temperatuuri 15 °C juures ei tohi survepinge põhjustada vooderdises mõlke ega murdumisi.

9.2.2. Komposiitmähis

Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

9.2.3. Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada risti- ja pikisuunalised pinged mähises ja vooderdises peale pingestamist. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, töörõhk, 10 % töörõhust, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Tuleb välja arvutada piirid, mille vahele automaatse pingestamise surve peab jääma. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse materjali mittelineaarset käitumist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

9.3. Nõuded tootmisele

Valmistamisnõuded peavad vastama punktile 8.3 selle erinevusega, et mähiste hulka kuuluvad ka vedrukujuliselt mähitud filamendid.

9.4. Tootmiskatse nõuded

Tootmiskatse nõuded peavad olema vastavuses punktiga 8.4.

9.5. Balloonide partiikatsed

Partiikatsed tuleb teha vastavalt punkti 8.5 nõuetele.

9.6. Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed tuleb teha vastavalt punktide 8.6 ja 9.6.1 nõuetele selle erinevusega, et punktis 8.6 nimetatud vooderdise purustamine ei ole kohustuslik.

9.6.1. Kukkumiskatse

Vähemalt ühe valmis ballooniga tuleb teha punkti A.30 (käesoleva lisa liide A) kohane kukkumiskatse.

10. TÜÜBI CNG-4 TÄISKOMPOSIITBALLOONID

10.1. Üldnõuded

Käesolevas lisas ei anta erinevate olemasolevate disainilahendusvõimaluste tõttu kindlat polümeervooderdisega balloonide projekteerimismeetodit.

10.2. Nõuded disainilahendusele

Disainilahenduse nõuetelevastavuse tõendamiseks kasutatakse disainilahenduse arvutusi. Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

Otsapöördkangide puhul tuleb kasutada punkti 6.10.2 või 6.10.3 nõuetele vastavaid koonusjaid või sirgeid keermeid.

Keermestatud avadega otsapöördkangid peavad taluma jõumomenti 500 Nm, kahjustamata seejuures ühendust mittemetalse vooderdisega. Mittemetalse vooderdisega ühendatud metallist otsapöördkangid peavad olema käesoleva lisa punkti 4 kasutustingimustele vastavast materjalist.

10.3. Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada ballooni suhtes risti- ja pikisuunalised pinged komposiidis ja vooderdises. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, töörõhk, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Arvutamisel tuleb kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, et teha kindlaks pinge jagunemine balloonis.

10.4. Nõuded tootmisele

Valmistamisnõuded peavad vastama punktile 8.3 selle erinevusega, et termokõvenevate vaikude kõvenemistemperatuur peab olema vähemalt 10 °C plastvooderdise pehmenemistemperatuurist madalam.

10.5. Tootmiskatse nõuded

10.5.1. Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (käesoleva lisa liide A) kohane hüdrauliline survekatse. Tootja peab määrama kasutatava katserõhu jaoks elastse laienemise sobiva piiri, kuid ühelgi juhul ei tohi ükski balloon ületada partii keskmist näitajat rohkem kui 10 % võrra. Balloonid, mis ei jää piiresse, mille puhul nad loetakse sobivaks, tuleb kas lugeda mittesobivateks või kasutada partiikatse eesmärkidel.

10.5.2. Lekkekatse

Iga valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.10 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

10.6. Balloonide partiikatsed

10.6.1. Üldnõuded

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Nimetatud balloonidega tuleb teha vähemalt allpool nimetatud katsed.

a) Partii materjalikatsed Ühe ballooni või vooderdisega või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud vooderdisega, mis on valmis ballooni puhul representatiivne, tuleb teha järgmised katsed: i) mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga; ii) üks punkti A.22 (käesoleva lisa liide A) kohane plastvooderdise tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; iii) plastvooderdise sulamistemperatuuri katsetatakse vastavalt punktile A.23 (käesoleva lisa liide A) ja temperatuur peab selle punkti nõuetele vastama; iv) kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (käesoleva lisa liide A). Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (käesoleva lisa liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 % kontrollida, et kõrvaldada samamoodi defektsed balloonid. Kasutades komposiitmähist mitte rikkuvat meetodit, võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata.

b) Partii lõhkemisrõhu katse Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punkti 7.4 alapunkti b nõuetele.

c) Korraline survetsüklikatse Ühe valmis ballooni otsapöördkangiga tehakse jõumomendi katse kuni 500 Nm vastavalt punktile A.25 (käesoleva lisa liide A). Seejärel tehakse ballooniga survetsüklikatse punkti 7.4 alapunktis c kirjeldatud menetluste järgi. Nõuetekohase survetsükli järel tuleb ballooniga teha punktis A.10 (käesoleva lisa liide A) kirjeldatud lekkekatse ja balloon peab selle katse nõuetele vastama.

10.7. Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

10.7.1. Üldnõuded

Balloonide kavandikinnituskatsed tuleb teha vastavalt käesoleva lisa punktide 8.6, 10.7.2, 10.7.3 ja 10.7.4 nõuetele, selle erinevusega, et punkti 8.6.10 lekib-enne-kui-puruneb-kontrolli ei pea tegema.

10.7.2. Otsapöördkangi jõumomendikatse

Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.25 (käesoleva lisa liide A).

10.7.3. Imbumiskatse

Ühte ballooni katsetatakse imbumise suhtes vastavalt punktile A.21 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

10.7.4. Maagaasitsükli katse

Ühte valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.27 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

11. MÄRGISTAMINE

11.1. Märgistamine

Tootja peab kinnitama igale valmis balloonile vähemalt 6 mm kõrgused selged ja püsivad märgistused. Võimalikud märgistuse kandmise viisid on vaikkattesse inkorporeeritud sildid, liimiga kinnitatud sildid, madalsurvetemplid tüüpide CNG-1 ja CNG-2 paksendatud otstes või mis tahes kombinatsioon eespool nimetatust. Liimitud sildid ja nende pealekandmine peavad olema kooskõlas standardiga ISO 7225 või samaväärse standardiga. Mitmekordsed sildid on lubatud ja need peavad olema selliselt paigutatud, et paigaldushaagid nende nägemist ei segaks. Iga käesoleva lisa nõuetele vastav balloon peab olema märgistatud järgmiselt.

a) Kohustuslik teave: i) „AINULT SURUMAAGAASI KASUTAMISEKS”; ii) „MITTE KASUTADA PÄRAST XX/XXXX”, kus „XX/XXXX” märgib aegumise kuud ja aastat (2); iii) tootja tähis; iv) ballooni tähis (kasutatav osanumber ja iga ballooni puhul unikaalne seerianumber); v) töörõhk ja -temperatuur; vi) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja number koos balloonitüübi ja tunnistuse registreerimisnumbriga; vii) rõhuvabastusseadmed ja/või -ventiilid, mis on ballooniga kasutamiseks kvalifitseeritud, või viis, kuidas saada kvalifitseeritud tulekaitsesüsteemide kohta teavet; viii) kui kasutatakse silte, peab igal balloonil olema vabale metallipinnale templina kantud tehasetähis, mis võimaldab sildi hävimise korral ballooni kindlaks teha.

b) Mittekohustuslik teave Eraldi sildil (siltidel) võib esitada järgmise mittekohustusliku teabe: i) gaasitemperatuuri vahemik, nt – 40 °C kuni 65 °C; ii) ballooni nominaalne veemahutavus, ümardatuna kahe kohani, nt 120 liitrit; iii) algse survekatse kuupäev (kuu ja aasta). Märgistused tuleb paigutada loetletud järjekorras, kuid täpne kujundus võib varieeruda vastavalt kasutatavale alale. Järgmine on üks vastuvõetav näide kohustusliku teabe esitusest: AINULT SURUMAAGAASI JAOKS MITTE KASUTADA PÄRAST … /… Tootja/osanumber/seerianumber 20 MPa/15 °C ECE R 110 CNG-2 (registreerimisnumber …) „Kasutada ainult tootja heakskiidetud rõhuvabastusseadet”

12. BALLOONIDE VÄLJASAATMISE ETTEVALMISTUS

Enne tootja ettevõttest väljasaatmist peab iga balloon olema seest puhas ja kuivatatud. Balloonidele, mis ei ole vahetult liitmiku või ventiiliga ja, kui see on asjakohane, ohutusseadmetega suletud, tuleb kõigile avadele kinnitada tropid, mis hoiavad ära niiskuse sattumise ballooni ja kaitsevad keermeid. Kõigile terasballoonidele ja -vooderdistele tuleb enne väljasaatmist pihustada korrosioonitõrjeainet (nt õli sisaldavat).

Ostjale tuleb saata tootja ettenähtud kasutustingimused ja kogu õige käitlemise, kasutamise ja kasutusaegse kontrolli jaoks vajalik teave. Tingimused tuleb esitada vastavalt käesoleva lisa liitele D.

(1) Ei pea tegema, kui kasutatakse käesoleva lisa liite A punktis A.7 kirjeldatud vigase ballooni katset.

(2) Aegumiskuu ei tohi ületada ettenähtud kasutusiga. Aegumisaja võib balloonile kanda väljasaatmise ajal tingimusel, et balloone on hoitud kuivas kohas ilma sisemise rõhuta.

Liide A KATSEMEETODID A.1. TÕMBEKATSED, TERAS JA ALUMIINIUM Tõmbekatse tehakse valmis ballooni silindrikujulisest osast võetud materjaliga, kasutades ristkülikukujulist katsetükki, mille kuju vastab terase puhul standardi ISO 9809 ja alumiiniumi puhul ISO 7866 nõuetele. Kui balloonil on roostevabast terasest keevisvooderdis, tehakse tõmbekatsed ka materjaliga, mis on võetud keevisõmbluse kohalt vastavalt standardi EN 13322-2 punktis 8.4 kirjeldatud meetodile. Katsetüki kaht poolt, mis on ballooni sise- ja välispinnaks, ei töödelda. Tõmbekatse tehakse vastavalt standardile ISO 6892. Märkus: tähelepanu tuleb pöörata standardis ISO 6892 kirjeldatud venivuse mõõtmise meetodile, eriti juhtudel, kus katsetükk on keermestatud ning mille tulemusena on katsetüki katkemispunkt mõõteaparatuuri keskosast eemal. A.2. LÖÖKPAINDETEIM, TERASBALLOONID JA -VOODERDISED Löökpaindeteim tehakse valmis ballooni silindrikujulisest osast võetud materjaliga standardile ISO 148 vastava kolme katsetükiga. Löökpaindeteimi tükid võetakse ballooni seinast lisa 3A tabelis 6.2 ette nähtud suunas. Kui balloonil on roostevabast terasest keevisvooderdis, tehakse löökpaindeteim ka materjaliga, mis on võetud keevisõmbluse kohalt vastavalt standardi EN 13322-2 punktis 8.6 kirjeldatud meetodile. Täke peab olema ballooniseina pinnaga risti. Pikisuunas katsete puhul tuleb katsetükki töödelda üleni (kuuel küljel). Kui seina paksus ei võimalda lõpliku katsetüki laiust 10 mm, peab see laius olema võimalikult lähedane ballooniseina paksusele. Katsetükke, mis võetakse ristisuunas, töödeldakse ainult neljal küljel, jättes ballooniseina sise- ja välispinna töötlemata. A.3. TERASE VASTUPIDAVUS VÄÄVLIKORROSIOONILE Välja arvatud järgnevalt määratud viisil, tehakse katsetused vastavalt NACE TM0177-96 standardis kirjeldatud NACE standardsete tõmbekatse menetluste meetodile A. Katsed tuleb teha vähemalt kolme valmis balloonilt või vooderdiselt võetud näidisega, mõõturiga diameetriga 3,81 mm (0,15 tolli). Näidised pannakse pideva tõmbekoormuse alla, mille suurus on 60 % terase ettenähtud minimaalsest voolavuspiirist, kastetakse destilleeritud vee lahusesse, mis on puhverdatud 0,5 % (massi järgi) naatriumatsetaadi trihüdraadiga ja mille algne pH on reguleeritud äädikhappega tasemele 4,0. Toatemperatuuri ja -rõhu juures küllastatakse lahust jätkuvalt 0,414 kPa (0,06 psia) vesiniksulfiidiga (kandegaas: lämmastik). Katsenäidistel ei tohi tekkida vigu 144-tunnise katsetamise jooksul. A.4. KORROSIOONIKATSED, ALUMIINIUM Alumiiniumisulamite korrosioonikatsed tuleb teha vastavalt standardi ISO/DIS 7866 lisale A ja näidised peavad nimetatud standardi nõuetele vastama. A.5. VASTUPIDAVUS PIDEVALE KOORMUSELE, ALUMIINIUM Vastupidavuskatse pidevale koormusele tuleb teha vastavalt standardi ISO/DIS 7866 lisale D ja näidised peavad nimetatud standardi nõuetele vastama. A.6. LEKIB-ENNE-KUI-PURUNEB-KATSE Kolme valmis ballooni survestatakse vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 30 MPa tempoga maksimaalselt kümme tsüklit minutis. Kõigil balloonidel peab viga tekkima lekkimise teel. A.7. SURVETSÜKLIKATSE ÄÄRMUSLIKEL TEMPERATUURIDEL Kaitsva katteta komposiitmähisega valmis balloonidega tehakse tsüklikatsed, ja asjaomastel balloonidel ei tohi olla märke rebenemisest, lekkest ega kiu hargnemisest, järgmistel tingimustel: a) hoida 48 tundi nullrõhu, 65 °C või kõrgema temperatuuri ning 95 % või kõrgema suhtelise niiskuse juures. Selle tingimuse eesmärgi täitmiseks pihustatakse 65 °C temperatuuril hoitavasse ruumi peenikest veetolmu või udu; b) teha 500 hüdraulilise surve tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 26 MPa 65 °C temperatuuri ja vähemalt 95 % niiskuse juures; c) balloon stabiliseerida nullrõhu ja ümbritseva õhu temperatuuri juures; d) seejärel survestada rõhuvahemikus 2 MPA kuni vähemalt 20 MPa 500 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta temperatuuril – 40 °C või sellest madalamal temperatuuril; Punkti b tsükleid ei tohi ühe minuti jooksul teha rohkem kui kümme. Punkti d tsükleid ei tohi ühe minuti jooksul teha rohkem kui kolm, v.a juhul, kui rõhuandur on paigaldatud vahetult ballooni sisse. Tuleb kasutada piisavalt head registreerimisvarustust, tagamaks, et madala temperatuuri tsüklite juures säilib miinimumtemperatuur. Äärmustemperatuuridel survetsüklikatsete järel tuleb survestada balloone hüdrauliliselt kuni vea tekkimiseni vastavalt survekatse nõuetele ning seejärel tuleb saavutada minimaalne lõhkemisrõhk, mis on vähemalt 85 % disainilahenduse minimaalsest lõhkemisrõhust. Tüübi CNG-4 disainilahenduste puhul tuleb enne survekatset teha ballooniga punkti A.10 kohane lekkekatse. A.8. BRINELLI KÕVADUSKATSE Kõvaduskatsed tehakse vastavalt standardile ISO 6506 paralleelse seina ja iga ballooni või vooderdise kuplikujulise otsaga. Katsed tehakse pärast lõplikku kuumtöötlemist ja nii kindlaks määratud kõvadusnäitajad peavad olema disainilahenduse jaoks ettenähtud vahemikus. A.9. KATTEKATSED (KOHUSTUSLIKUD, KUI KOHALDATAKSE LISA 3A PUNKTI 6.12 ALAPUNKTI C) A.9.1. Kattekatsed Katteid hinnatakse järgmiseid katsemeetodeid või samaväärseid riiklikke standardeid kasutades. a) Nakke katsetamine kooskõlas standardiga ISO 4624, kasutades vastavalt meetodit A või B. Katte nakketegur peab olema vastavalt 4A või 4B. b) Painduvuse määramine vastavalt standardi ASTM D522 orgaaniliste katete telje paindekatse meetodile, kasutades meetodit B 12,7 mm (0,5 tolli) teljega ettenähtud paksusega temperatuuril – 20 °C. Paindekatse näidised tuleb ette valmistada vastavalt standardile ASTM D522. Neil ei tohi olla nähtavaid ilmseid pragusid. c) Löökpaindeteim, mis vastab standardi ASTM D2794 orgaaniliste katete lühiajalisele deformatsioonile (löök) vastupidavuse katsemeetodile. Toatemperatuuril peab kate vastu pidama 18 J (160 in-lbs) suurusele otselöögile. d) Keemilise vastupidavuse katse üldises kooskõlas standardiga ASTM D1308: majapidamiskemikaalide mõju läbipaistvatele ja pigmenteeritud orgaanilistele kattematerjalidele. Katsed tuleb teha, kasutades vaba laigu katsemeetodit ja 100-tunnist kokkupuudet 30 % väävelhappega (akuhape suhtelise tihedusega 1,219) ning 24-tunnist kokkupuudet polüalkaleenglükooliga (nt pidurivedelik). Katse järel ei tohi olla märke katte eemaldumisest, mullitamisest või pehmenemisest. Sooritades katse kooskõlas standardiga ASTM D3359, peab nake vastama tasemele 3. e) Vähemalt 1 000-tunnine kokkupuude kooskõlas standardiga ASTM G53: valguse ja veega kokku puutuvate seadmete juhtimise praktika (fluorestsentne UV-kondenseerumise tüüp) mittemetalsete materjalide osas. Kate ei tohi mullitada ja nake peab vastavalt standardile ISO 4624 katsetades vastama tasemele 3. Maksimaalne lubatud läike vähenemine on 20 %. f) Vähemalt 500-tunnine kokkupuude vastavalt standardile ASTM B117: soolvee (udu) katsemeetod. Altlõige ei tohi märkjoonel olla suurem kui 3 mm, ei tohi esineda märke mullitamisest ja adhesioon peab vastavalt standardile ASTM D3359 katsetades vastama tasemele 3. g) Katte vastupidavuse katse täkete suhtes toatemperatuuril tuleb teha standardi ASTM D3170 abil. Katte tulemus vastab vähemalt tasemele 7A ja katte alusmaterjal ei tohi välja paista. A.9.2. Partii kattekatsed a) Katte paksus Katte paksus peab vastavalt standardile ISO 2808 katsetades vastama disainilahenduse nõuetele. b) Katte nake Katte naket tuleb mõõta vastavalt standardile ISO 4624 ja vastavalt meetodit A või B kasutades peab tulemus olema vähemalt 4. A.10. LEKKEKATSE Tüübiga CNG-4 tuleb teha lekkekatse järgmist menetlust (või vastuvõetavat alternatiivi) kasutades: a) balloonid kuivatatakse põhjalikult ja survestatakse kuiva õhu või lämmastikuga töörõhuni, samuti peavad balloonid sisaldama tuvastatavat gaasi, näiteks heeliumi; b) leke mõõdetuna mis tahes punktis, mis ületab normaalnäitajat 0,004 cm3/h, on mittesobivaks lugemise põhjus. A.11. HÜDRAULILINE SURVEKATSE Tuleb kasutada üht kahest järgmisest võimalusest: 1: jahutussärgikatse a) Ballooniga sooritatakse hüdrauliline katse töörõhust vähemalt 1,5 korda suuremal rõhul. Katserõhk ei tohi ühelgi juhul ületada automaatse pingestamise survet; b) Rõhku hoitakse piisavalt kaua (vähemalt 30 sekundit), et tagada täielik levimine. Ükski pärast automaatset pingestamist ja enne hüdraulilist katset avaldatud sisemine surve ei tohi ületada 90 % hüdraulilise katse survest. Kui katserõhku ei saa katseseadmete tõrke tõttu piisavalt kaua hoida, on lubatud korrata katset 700 kPa võrra suurendatud survega. Niisuguseid kordusi ei ole lubatud rohkem kui kaks. c) Tootja peab määrama kasutatava katserõhu sobiva permanentse ruumala suurenemise piirid, kuid need ei tohi ühelgi juhul olla suuremad 5 %-st kogu ruumala kasvust katserõhu juures. Tüübi CNG-4 puhul peab tootja määrama elastse suurenemise. Balloonid, mis ei jää piiresse, mille puhul nad loetakse sobivaks, tuleb lugeda mittesobivateks ja kas hävitada või kasutada partiikatse eesmärkidel. 2: kinnitav survekatse Hüdraulilist survet balloonis suurendatakse järk-järgult ja regulaarselt kuni katserõhuni, mis on vähemalt 1,5 korda suurem töörõhust. Ballooni katserõhku hoitakse piisavalt kaua (vähemalt 30 sekundit), tegemaks kindlaks, et ei ole rõhu langemise tendentsi ja et lekkekindlus on tagatud. A.12. HÜDRAULILINE SURVEKATSE a) Survestamise määr ei tohi rõhkudel, mis ületavad 80 % disainilahenduse lõhkemisrõhust, ületada 1,4 MPa sekundis (200 psi/s). Kui survestamise määr rõhkudel üle 80 % lõhkemisrõhust ületab 350 kPa/s (50 psi/s), tuleb kas paigutada balloon skemaatiliselt surveallika ja survemõõturi vahele või tuleb disainilahenduse minimaalse lõhkemisrõhu juures hoida 5 sekundit sama rõhku. b) Minimaalne nõutav (väljaarvutatud) lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 45 MPa ja ühelgi juhul ei tohi see olla väiksem kui nõutav pingetsükli asümmeetriategur. Tegelik lõhkemisrõhk tuleb registreerida. Rebenemist võib esineda kas ballooni silindrikujulises osas või kupli piirkonnas. A.13. SURVETSÜKLIKATSE ÜMBRITSEVA ÕHU TEMPERATUURIL Survetsüklid tehakse vastavalt järgmisele menetlusele: a) katsetatav balloon täidetakse mittekorrosiivse vedeliku, näiteks õli, inhibeeritud vee või glükooliga; b) rõhku balloonis muudetakse vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 26 MPa sagedusega, mis ei ületa kümmet tsüklit minutis. Tsüklite arv kuni vea tekkeni registreeritakse koos vea tekkimise alguse ja koha kirjeldusega. A.14. HAPPELISE KESKKONNA KATSE Valmis ballooniga tuleb läbi teha järgmine katse: a) 150 mm diameetriga alal ballooni pinnal lastakse 100 tunni jooksul kokku puutuda 30 % väävelhappega (akuhape suhtelise tihedusega 1,219), samal ajal kui ballooni hoitakse rõhu 26 MPa all; b) seejärel survestatakse ballooni kuni lõhkemiseni vastavalt punkti A.12 menetlusele ning lõhkemisrõhk peab olema disainilahenduses ettenähtud minimaalsest lõhkemisrõhust vähemalt 85 % võrra suurem. A.15. LAHTISE TULE KATSE A.15.1. Üldnõuded Lahtise tule katsete eesmärk on tõestada, et tulekaitsesüsteemiga (ballooniventiil, rõhuvabastusseadmed ja/või sisemine soojusisolatsioon) varustatud valmis balloonid ei lõhke ettenähtud tuletingimuste juures. Tulekatseid tuleb teha äärmise ettevaatlikkusega, arvestades, et balloon võib rebeneda. A.15.2. Balloonide paigutamine Balloonid paigutatakse horisontaalselt nii, et ballooni põhi jääb tuleallikast umbes 100 mm kaugusele. Ballooniventiilide, liitmike ja/või rõhuvabastusseadmete vahetu leegiga kokkupuutumise vältimiseks kasutatakse metallist kaitsekesta. See kest ei tohi olla ettenähtud tulekaitsesüsteemiga (rõhuvabastusseadmed või ballooniventiil) vahetus kontaktis. Ettenähtud tulekaitsesüsteemi osade hulka mittekuuluva klapi, liitmiku või toru mis tahes tõrge katse jooksul muudab tulemuse kehtetuks. A.15.3. Tuleallikas 1,65 m pikkune ühtlase tule allikas peab heitma leeki kogu balloonipinnale. Tuleallikas võib kasutada mis tahes kütust tingimusel, et see annab ühtlast kuumust, mis on piisav, et hoida ettenähtud katsetemperatuure kuni ballooni ventileerimiseni. Kütuse valikul tuleks arvesse võtta õhusaastega seonduvat. Tule paigutus tuleb kirja panna piisavalt täpselt, et soojuskoormus oleks hiljem taastatav. Tuleallika mis tahes tõrge või väär toimimine muudab tulemuse kehtetuks. A.15.4. Temperatuuri ja rõhu mõõtmine Pinnatemperatuure jälgitakse vähemalt kolme termoelemendiga, mis on paigutatud ballooni põhja juurde ja asuvad üksteisest mitte rohkem kui 0,75 m kaugusel. Termoelementide lahtise tulega kokkupuutumise vältimiseks kasutatakse metallist kaitset. Teise variandina võib termoelemendid panna alla 25 mm2 mahuga metallplokkidesse. Balloonis olevat rõhku mõõdetakse rõhuanduriga ilma katsetatava süsteemi konfiguratsiooni muutmata. Termoelementide temperatuurid ja ballooni rõhk registreeritakse 30-sekundiliste või lühemate intervallidega. A.15.5. Üldised katsenõuded Balloonid survestatakse maagaasiga ja neid katsetatakse horisontaalasendis kahe rõhu juures: a) töörõhk; b) 25 % töörõhust. Vahetult pärast süütamist peab tuli tekitama ballooni pinnale leegi tuleallika pikkuse 1,65 m ulatuses ja üle kogu ballooni pindala. Viie minuti jooksul pärast süütamist peab vähemalt üks termoelement näitama temperatuuri vähemalt 590 °C. Sellist miinimumtemperatuuri tuleb säilitada kogu katse vältel. A.15.6. 1,65 meetri pikkused või lühemad balloonid Ballooni keskkoht paigutatakse tuleallika keskkohaga kohakuti. A.15.7. 1,65 meetrist pikemad balloonid Kui balloonile on ühte otsa paigaldatud rõhuvabastusseade, peab tuleallikas algama teisest otsast. Kui balloonil on rõhuvabastusseadmed mõlemas otsas või ühes või mitmes kohas ballooni küljel, tuleb tuleallika keskkoht paigutada kahe teineteisest suurimal horisontaalsel kaugusel asuva rõhuvabastusseadme vahelise lõigu keskpunkti kohale. Kui balloon on kaitstud täiendava soojusisolatsiooniga, tuleb tarnerõhu juures teha kaks tulekatset: üks nii, et tule kese on ballooni pikkuse keskpunkti kohal, ja teine nii, et tuli algab ballooni ühest otsast. A.15.8. Nõuetele vastavad tulemused Balloon ventileerub läbi rõhuvabastusseadme. A.16. LÄBISTAMISKATSED Kokkusurutud gaasiga rõhuni 20 MPa ± 1 MPa survestatud ballooni tuleb läbistada 7,62 mm või suurema diameetriga soomustläbiva kuuliga. Kuul peab vähemalt ühe ballooni külgseina täielikult läbistama. Tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 puhul peab kuul sisenema ballooni külgseina umbes 45° nurga all. Balloonil ei tohi olla märke killunemisest. Väikeste materjalitükkide (millest igaüks kaalub vähem kui 45 grammi) kadu ei tähenda katse ebaõnnestumist. Kirja tuleb panna kuuli sisenemis- ja väljumisavade umbkaudsed suurused ja kohad. A.17. KOMPOSIIDI LUBATUD DEFEKTI KATSED Ainult tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 puhul tuleb ühele kaitsekattega varustatud valmis balloonile lõigata komposiiti pikisuunalised mõrad. Need peavad olema tootja poolt visuaalse kontrolli jaoks ettenähtud piirmääradest suuremad. Mõradega ballooni survestatakse seejärel 3 000 korda vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 26 MPa, millele järgneb 12 000 tsüklit ümbritseva õhu temperatuuril. Balloon ei tohi esimese 3 000 tsükli jooksul lekkida ega rebeneda, kuid võib lekkida järgmise 12 000 tsükli jooksul. Kõik selle katse läbinud balloonid hävitatakse. A.18. KÕRGE TEMPERATUURI KATSE Katse on kohustuslik kõigi tüübi CNG-4 balloonide ning kõigi tüüpide CNG-2 ja CNG-3 balloonide puhul, millel vaigu põhiaine klaasistumistemperatuur ei ületa lisa 3A punktis 4.4.2 osutatud disainilahenduses ettenähtud maksimaalset materjalitemperatuuri vähemalt 20 °C võrra. Ühte valmis ballooni katsetatakse järgmiselt: a) balloon viiakse 26 MPa rõhu alla ja hoitakse vähemalt 200 tundi temperatuuril 100 °C; b) pärast katset peab balloon vastama hüdraulilise suurenemise katse A.11, lekkekatse A.10 ja survekatse A.12 nõuetele. A.19. KIIRENDATUD VÄSIMUSREBENEMISKATSE Ainult tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 disainilahenduste puhul tuleb ühele ilma kaitsekatteta balloonile avaldada hüdraulilist survet 26 MPa, kastetuna vette temperatuuril 65 °C. Ballooni tuleb sellise rõhu ja temperatuuri juures hoida 1 000 tundi. Seejärel avaldatakse balloonile survet kuni lõhkemiseni, nagu kirjeldatud punktis A.12, selle erinevusega, et lõhkemisrõhk peab ületama 85 % disainilahenduse minimaalsest lõhkemisrõhust. A.20. LÖÖGIKAHJUSTUSKATSE Ühe või mitme valmis ballooniga tehakse kukkumiskatse ümbritseva õhu temperatuuril ilma sisemise rõhu ja paigaldatud ventiilideta. Pind, millele balloonid kukutatakse, peab olema ühtlane horisontaalne betoonist platvorm või põrand. Üks balloon kukutatakse horisontaalasendis nii, et ballooni põhi on pinnast, millele balloon kukub, 1,8 m kõrgusel. Üks balloon kukutatakse vertikaalselt mõlemale otsale põrandast või platvormist sellisel kõrgusel, mis on piisav 488 J energia tekitamiseks, kuid ühelgi juhul ei tohi madalama otsa kõrgus olla vähem kui 1,8 m. Üks balloon tuleb kukutada 45° nurga all kupliosale kõrguselt, kus ballooni raskuskese on 1,8 m kõrgusel. Kui aga madalam ots on põrandale lähemal kui 0,6 m, tuleb kukkumise nurka muuta nii, et minimaalne kõrgus oleks 0,6 m ja raskuskese oleks 1,8 m kõrgusel. Kukkumislöögi järel survestatakse balloone vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 26 MPa 1 000 korda iga ettenähtud kasutusea aasta kohta. Balloonid võivad survetsüklite jooksul lekkida, kuid mitte rebeneda. Kõik tsüklikatsed läbinud balloonid hävitatakse. A.21. IMBUMISKATSE See katse tuleb teha ainult tüübi CNG-4 balloonidega. Üks valmis balloon täidetakse surumaagaasiga või seguga, mis sisaldab 90 % lämmastikku ja 10 % heeliumit, kuni töörõhuni, asetatakse ümbritseva õhu temperatuuril suletud ruumi ning seiratakse lekkimist piisavalt kaua, et määrata kindlaks püsiseisundi imbumismäär. Imbumismäär peab olema vähem kui 0,25 ml maagaasi või heeliumit tunnis ballooni veemahutavuse liitri kohta. A.22. PLASTMATERJALI TÕMBEOMADUSED Plastvooderdise voolavuspiir ja maksimaalne venivus tuleb määrata standardi ISO 3628 abil temperatuuril – 50 °C ja need näitajad peavad vastama lisa 3A punkti 6.3.6 nõuetele. A.23. PLASTMATERJALI SULAMISTEMPERATUUR Valmis balloonide polümeermaterjale katsetatakse vastavalt standardile ISO 306 ja materjalid peavad vastama lisa 3A punkti 6.3.6 nõuetele. A.24. NÕUDED RÕHUVABASTUSSEADMETELE Tootja ettenähtud rõhuvabastusseadmete sobivust lisa 3A punktis 4 loetletud kasutustingimuste jaoks tõendatakse järgmiste kvalifitseerimiskatsetega. a) Üht näidist tuleb 24 h hoida kontrollitaval temperatuuril vähemalt 95 °C ja rõhul, mis ei ole väiksem katserõhust (30 MPa). Selle katse lõpus ei tohi esineda leket ega olla nähtavaid disainilahenduses kasutatud kergsulamite väljapressimise märke. b) Ühe näidisega tehakse survetsüklisagedusega kuni neli tsüklit minutis järgmine väsimuskatse: i) hoides temperatuuril 82 °C, survestatakse 10 000 tsüklit 2 MPa ja 26 MPa vahel; ii) hoides temperatuuril – 40 °C, survestatakse 10 000 tsüklit 2 MPa ja 20 MPa vahel. Katse lõpus ei tohi esineda leket ega olla nähtavaid disainilahenduses kasutatud kergsulamite väljapressimise märke. c) Rõhuvabastusseadmete katmata valgevasest rõhkuhoidvad detailid peavad ilma pingekorrosioonimõradeta pidama vastu ASTM B154 standardi kohasele elavhõbenitraadikatsele. Rõhuvabastusseade kastetakse 30 minutiks elavhõbenitraadi vesilahusesse, mis sisaldab liitri lahuse kohta 10 g elavhõbenitraati ja 10 ml lämmastikhapet. Sissekastmise järel tuleb rõhuvabastusseadet katsetada lekkimise suhtes, avaldades ühe minuti vältel 26 MPa suurust õhusurvet, mille jooksul kontrollitakse detaili välise lekke suhtes. Leke ei tohi ületada 200 cm3/h. d) Rõhuvabastusseadmete katmata roostevabast terasest rõhkuhoidvad detailid peavad olema valmistatud sulamitüübist, mis peab vastu kloriidi tekitatud pingekorrosiooni pragudele. A.25. OTSAPÖÖRDKANGI JÕUMOMENDIKATSE Ballooni korpust pingestatakse pööramissuunale vastupidises suunas ja mõlemale pöördkangile avaldatakse jõumomenti 500 Nm kõigepealt keermestatud ühenduse sulgemise suunas, siis avamise suunas ja lõpuks jälle sulgemise suunas. A.26. VAIGU NIHKEJÕUD Vaikusid katsetatakse vastavalt standardile ASTM D2344 või samaväärsele riiklikule standardile komposiitmähise representatiivse näidistükiga. 24-tunnise vees keetmise järel peab komposiidi nihkejõud olema vähemalt 13,8 MPa. A.27. MAAGAASITSÜKLI KATSE Üht valmis ballooni survestatakse 300 tsüklit vähem kui 2 MPa-lt töörõhuni. Iga tsükkel, mis koosneb ballooni täitmisest ja tühjakslaskmisest, ei tohi kesta kauem kui üks tund. Ballooniga tehakse lekkekatse vastavalt punktile A.10 ja balloon peab nimetatud punkti nõuetele vastama. Pärast maagaasitsüklite lõpetamist mõõdetakse üle ballooni kuju ja kontrollitakse vooderdise ja pöördkangi ühendust võimaliku halvenemise, nagu väsimus või elektrostaatiline lahendus, suhtes. Märkus: katse tegemisel pööratakse erilist tähelepanu ohutusele. Enne katset peavad vastava disainilahendusega balloonid olema edukalt läbinud punktis A.12 (hüdrauliline survekatse), lisa 3A punktis 8.6.3 (survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril) ja punktis A.21 (imbumiskatse) käsitletud katsed. Enne katset peavad konkreetsed katsetatavad balloonid olema edukalt läbinud punkti A.10 kohase katse (lekkekatse). A.28. PAINDEKATSE, ROOSTEVABAST TERASEST KEEVISVOODERDISED Paindekatsed tehakse materjaliga, mis on võetud roostevabast terasest keevisvooderdise silindrilisest osast, ning katsed tehakse standardi EN 13322-2 punktis 8.5 kirjeldatud meetodil. Kui katsekeha painutatakse sissepoole ümber südamiku, kuni selle seesmiste servade vahemaa ei ole suurem kui südamiku läbimõõt, ei tohi katsekehasse tekkida pragusid.

Liide B (puudub)

Liide C (puudub)

Liide D ARUANDEVORMID Märkus: käesolev liide ei ole käesoleva lisa kohustuslik osa. Kasutada tuleks järgmisi vorme. 1) Tootja aruanne ja vastavustunnistus – peab olema selge, loetav ja vormi 1 formaadis. 2) Aruanne (1) metallballoonide, -vooderdiste või -pöördkangide keemilise analüüsi kohta – peab sisaldama teavet põhielementide, tähiste jne kohta. 3) Aruanne (1) metallballoonide või -vooderdiste mehaaniliste omaduste kohta – peab esitama ülevaate kõigi käesoleva eeskirjaga nõutavate katsete kohta. 4) Aruanne (1) mittemetalsete vooderdiste füüsikaliste ja mehaaniliste omaduste kohta – peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsetulemused ja teabe. 5) Aruanne (1) komposiidi analüüsi kohta – peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsetulemused ja teabe. 6) Aruanne hüdrauliliste katsete, korraliste survetsüklikatsete ja katkemiskatsete kohta – peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsetulemused ja teabe. Vorm 1. Tootja aruanne ja vastavustunnistus Tootja: Asukoht: Seadusjärgne registreerimisnumber: Tootja tähis ja number: Seerianumber: … kuni … k.a … Ballooni kirjeldus: SUURUS: väline diameeter: … mm; pikkus: … mm; Balloonile või selle siltidele templina löödavad märgistused: a) „Ainult surumaagaasi kasutamiseks”: … b) „MITTE KASUTADA PÄRAST”: … c) „Tootja tähis”: … d) Seeria- ja osanumber: … e) Töörõhk (MPa): … f) Eeskiri: … g) Tulekaitse tüüp: … h) Algse katsetamise aeg (kuu ja aasta): … i) Tühja ballooni kaal (kg): … j) Pädeva asutuse või kontrollija tähis: … k) Veemahutavus (l): … l) Katserõhk (MPa): … m) Erijuhised: … Iga balloon on valmistatud kooskõlas Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr … vastavalt ballooni eespool esitatud kirjeldusele. Katsetulemuste nõutavad aruanded on lisatud. Käesolevaga tõendan, et kõik katsetulemused osutusid rahuldavateks ja on kooskõlas eespool nimetatud tüübiga. Märkused: … Tüübikinnitusasutus: … Kontrollija allkiri: … Tootja allkiri: … Koht, kuupäev: … (1) Aruandevormid 2–6 peab koostama tootja ja asjaomastes vormides tuleb balloonid ja nõuded täielikult identifitseerida. Igale aruandele peab alla kirjutama tüübikinnitusasutus ja tootja.

Liide E PINGETSÜKLI ASÜMMEETRIATEGURITE KINDLAKSTEGEMINE TENSOANDURITEGA 1. Surve ja pinge suhted kiududes on alati elastsed, seega on surve ja pingesuhted võrdsed. 2. Kasutada tuleb kõrge venivusega tensoandureid. 3. Tensoandurid tuleb asetada kiudude suunas, millele need paigaldatakse (st kui balloonist väljaspool on rõngasmähis, tuleb andurid paigaldada rõnga suunas). 4. Meetod 1 (kasutatakse balloonide puhul, millel ei ole kasutatud kõrge pingega mähkimist) a) Enne automaatset pingestamist kinnitada tensoandurid ja kalibreerida. b) Mõõta pingeid automaatse pingestamise ajal ning nullrõhu juures pärast automaatset pingestamist, töörõhu ja minimaalse lõhkemisrõhu läbimist. c) Kontrollida, kas pinge lõhkemisrõhu juures jagatuna pingega töörõhu juures vastab pingetsükli asümmeetriateguri nõudele. Hübriidkonstruktsiooni puhul tuleb pinget töörõhul võrrelda ühe kiutüübiga tugevdatud balloonide rebenemispingega. 5. Meetod 2 (kasutatakse kõigi balloonide puhul) a) Nullrõhul pärast mähkimist ja automaatset pingestamist kinnitada tensoandurid ja kalibreerida. b) Mõõta pinged nullrõhu, töörõhu ja minimaalse lõhkemisrõhu juures. c) Pärast pingemõõtmisi töörõhul ja lõhkemisrõhul ning tensoandurite seiramist lõigata nullrõhul balloonikere niimoodi lahti, et tensoandureid sisaldav osa on umbes viis tolli pikk. Eemaldada vooderdis ilma komposiiti kahjustamata. Mõõta pinged pärast vooderdise eemaldamist. d) Kohandada nullrõhul, töörõhul ja minimaalsel lõhkemisrõhul saadud pingenäidud nullrõhul vooderdisega ja ilma vooderdiseta mõõdetud pingega. e) Kontrollida, kas pinge lõhkemisrõhu juures jagatuna pingega töörõhu juures vastab pingetsükli asümmeetriateguri nõudele. Hübriidkonstruktsiooni puhul tuleb pinget töörõhul võrrelda ühe kiutüübiga tugevdatud balloonide rebenemispingega.

Liide F PURUNEMISSITKUSE MÕÕTMISE MEETODID F.1. VÄSIMUSTUNDLIKE KOHTADE KINDLAKSTEGEMINE Väsimuspragude koht ja suund balloonidel tuleb iga balloonitüübi puhul kindlaks teha disainilahenduse kvalifikatsioonikatsetega nõutava sobiva pingeanalüüsiga või täielike väsimuskatsetega valmis balloonidel. Lõplike elementide pingeanalüüsil tehakse väsimustundlik koht kindlaks suurima tõmbesurve kontsentratsiooni asukoha ja suuna järgi ballooni seinal või vooderdisel töörõhu juures. F.2. LEKIB-ENNE-KUI-PURUNEB F.2.1. Kriitiline insenerihinnang. Seda analüüsi võib teha tõestamaks, et kui defekt balloonil või vooderdisel kasvab seina läbivaks praoks, siis balloon lekib. Lekib-enne-kui-puruneb-hindamine tuleb teha ballooni külgseinal. Kui väsimustundlik koht on mujal kui külgseinal, tuleb see hindamine teha ka selles kohas, kasutades BS PD6493 standardis kirjeldatud II tasandi lähenemist. Hindamine peab hõlmama järgmisi etappe: a) mõõta kolme kavandikinnituskatsetel tsüklikatsed läbinud ballooni (vastavalt käesoleva lisa liite A punktidele A.13 ja A.14) tekkinud seina läbiva prao (tavaliselt on see elliptiline) maksimumpikkus (s.o suurtelg). Kasutada uuritava kolme ballooni pikimat prao pikkust. Modelleerida poolelliptiline seina läbiv pragu, mille suurtelg on mõõdetud pikimast suurteljest kaks korda pikem ja väiketelg on 0,9-kordne seinapaksus. Poolelliptilised praod tuleb modelleerida punktis F.1 nimetatud kohtades. Prao suund peab olema selline, et suurim tõmbesurve seda kasvataks; b) hindamiseks kasutada lisa 3A punktis 6.6 kirjeldatud pingeanalüüsil rõhu 26 MPa juures saadud pingetasemeid seinas või vooderdises. Välja tuleb arvutada sobivad pragu suurendavad jõud, kasutades standardi BS PD6493 punkti 9.2 või 9.3; c) valmis ballooni või vooderdise purunemissitkus, mis on määratud alumiiniumi jaoks toatemperatuuril ja terase jaoks temperatuuril – 40 °C, tuleb kindlaks määrata, kasutades standardiseeritud katsemetoodikat (ISO/DIS 12737 või ASTM 813-89 või BS 7448) vastavalt BS PD6493 standardi punktidele 8.4 ja 8.5; d) elastsuse kadumise piir arvutatakse vastavalt standardi BS PD6493-91 punktile 9.4; e) modelleeritud pragu peab olema standardi BS PD6493-91 punkti 11.2 nõuete järgi vastuvõetav. F.2.2. Lekib-enne-kui-puruneb-katse defektse ballooni survestamise teel Purunemiskatse tehakse ballooni külgseinal. Kui punktis F.1 osutatud väsimustundlikud kohad on väljaspool seina, tuleb purunemiskatse teha ka selles kohas. Katsemenetlus on järgmine. a) Lekib-enne-kui-puruneb-defekti pikkuse määramine Prao pikkusena väsimustundlikus kohas tuleb kasutada disainilahenduse kvalifitseerumiskatsetel katkemiseni survestatud kolme ballooni pikima seina läbiva prao kahekordset pikkust. b) Ballooni defektid Tüübi CNG-1 balloonil, mille väsimustundlik koht on silindrikujulises osas teljesuunas, töödeldakse väliseid defekte pikisuunas umbes ballooni silindrikujulise osa pikkuse keskkohas. Praod peavad asuma keskosa minimaalse seinapaksuse kohal, mis põhineb paksuse mõõtmisel ballooni neljas punktis. Tüübi CNG-1 balloonil, mille väsimustundlik koht on väljaspool silindrikujulist osa, tuleb defekt lõigata väsimustundlikus suunas ballooni sisepinnale. Tüüpide CNG-2 ja CNG-3 puhul lõigatakse pragu metallvooderdisse. Ühtlase survega katsetatavate pragude lõikamiseks peavad lõiketangid olema umbes 12,5 mm paksud, 45° nurga all ja maksimaalse tipuraadiusega 0,25 mm. Tangide diameeter peab vähem kui 140 mm välise diameetriga balloonide puhul olema 50 mm ja 140 mm-st suurema välise diameetriga balloonide puhul 65–80 mm (soovitatav on kasutada standardseid CVN lõiketange). Märkus: selleks, et tipuraadius nõuetele vastaks, tuleb lõikeseadet regulaarselt teritada. Prao sügavust võib muuta, et saavutada ühtlase hüdraulilise survega leke. Pragu ei tohi välispinnal mõõdetuna levida üle 10 % väljapoole tekitatud defektist. c) Katsemenetlus Katse teostatakse ühtlast või tsüklilist survestamist kasutades järgmiselt. i) Ühtlane surve katkemiseni Ballooni survestatakse hüdrauliliselt, kuni defekti kohas vabaneb rõhk balloonist. Survestamine tuleb teostada vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A). ii) Tsükliline surve Katsemenetlus peab vastama käesoleva lisa liite A punkti A.13 nõuetele. d) Defektse ballooni katse vastuvõetavuskriteeriumid Balloon on katse edukalt läbinud, kui on täidetud järgmised tingimused: i) ühtlase surve avaldamisel katkemiseni peab katkemissurve olema vähemalt 26 MPa. Ühtlase surve avaldamisel katkemiseni on maksimaalne lubatud välispinnal mõõdetud prao pikkus 1,1 korda algse tekitatud prao pikkusest; ii) tsüklikatse puhul on lubatud algsest praost pikem väsimuspragu. Viga peab tekkima aga lekke tõttu. Väsimusest tingitud defekti levimine peaks ilmnema vähemalt 90 % algse tekitatud defekti pikkuse ulatuses. Märkus: kui need tingimused ei ole täidetud (viga tekib varem kui 26 MPa juures, isegi kui veaks on leke), võib teha uue katse vähem sügava defektiga. Ka juhul, kui rõhul üle 26 MPa tekib rebenemine ja defekt pole sügav, võib teha uue katse sügavama defektiga. F.3. DEFEKTI SUURUS MITTEPURUSTAVA UURINGU KORRAL F.3.1. Mittepurustava katse korral kriitilise insenerihinnangu abil määratud defekti suurus Arvutused tuleb teha kooskõlas Briti standardi (BS) PD 6493 punktiga 3, kasutades järgmiseid etappe: a) suure pinge kohas seinal või vooderdisel modelleeritakse tasapinnaliste defektidena väsimuspraod; b) käesoleva liite punktis F.1 kirjeldatud pingeanalüüsi kohaselt leitakse väsimustundlikus kohas rõhust vahemikus 2 MPa kuni 20 MPa tulenev kasutatav surve; c) eraldi võib kasutada paindesurve ja membraanisurve komponente; d) minimaalne survetsüklite arv on 15 000; e) väsimusprao levimise andmed tehakse kindlaks õhukeskkonnas vastavalt standardile ASTM E647. Prao tasapinna asend peab olema suunas C-L (st prao tasapind on risti ballooni ümbermõõduga ja samas suunas ballooni teljega), nagu on kujutatud standardis ASTM E399. Levikumäär tehakse kindlaks kolme näidise katse keskmise tulemusena. Kui materjali ja kasutustingimuse kohta on olemas konkreetsed väsimusprao levimise andmed, võib hindamisel kasutada neid; f) prao kasv survetsüklite kohta paksuse ja pikkuse suunas tehakse kindlaks vastavalt standardi BS PD 6493-91 punktis 14.2 nimetatud menetlusele, tuletades seose punkti e järgi kindlakstehtud väsimusprao levimise määra ja kasutatud survetsüklile vastava pragu kasvatava jõu vahel; g) eespool nimetatud etappe kasutades arvutatakse maksimaalne lubatud defekti sügavus ja pikkus, mis ei põhjusta ballooni riket ettenähtud kasutusea jooksul väsimuse või rebenemise tõttu. Purunevuse katsete defekti suurus peab olema disainilahenduse jaoks välja arvutatud maksimaalse lubatud defekti suurusega võrdne või sellest väiksem. F.3.2. Defektse ballooni abil määratud defekti suurus mittepurustava uuringu korral Tüüpidega CNG-1, CNG-2 ja CNG-3 tuleb sooritada punkti A.13 (käesoleva lisa liide A) kohased survetsüklid kolme ballooniga, millel on lisa 3A punkti 6.15 järgi nõutava mittepurustava uuringu meetodi pikkuse ja sügavuse tuvastamise suutlikkusest suuremad kunstlikud defektid. Tüübi CNG-1 balloonidele, millel on väsimustundlik koht silindrilises osas, tuleb lõigata külgseina sisemised defektid. Tüübi CNG-1 ning tüüpide CNG-2 ja CNG-3 balloonidele, millel on väsimustundlik koht väljaspool külgseina, tuleb lõigata sisemised defektid. Sisemisi pragusid võib töödelda enne kuumtöötlemist ja ballooni otsa sulgemist. Balloonid ei tohi lekkida ega rebeneda vähem kui 15 000 tsükli järel. Mittepurustava uuringu korral lubatud defekti suurus peab olema selle koha kunstliku defektiga võrdne või sellest väiksem.

Liide G MAHUTITOOTJA JUHISED BALLOONIDE KÄITLEMISE, KASUTAMISE JA KONTROLLIMISE KOHTA G.1. ÜLDNÕUDED Käesoleva liite peaeesmärk on anda balloonide ostjatele, turustajatele ja paigaldajatele juhiseid balloonide ohutu kasutamise kohta nende kasutusea jooksul. G.2. TURUSTAMINE Tootja soovitab ostjale, et juhendid antaks kõigile turustamises, käitlemises, paigaldamises ja kasutamises osalevatele pooltele. Juhendit võib piisava arvu eksemplaride saamiseks kopeerida, aga sellel peab olema märge, mis viitab tarnitavatele balloonidele. G.3. VIITED OLEMASOLEVATELE NORMISTIKELE, STANDARDITELE JA EESKIRJADELE Konkreetsete juhiste andmiseks võib viidata riiklikele või tunnustatud normistikele, standarditele ja eeskirjadele. G.4. BALLOONI KÄITLEMINE Tagamaks, et balloonid ei saa käitlemisel lubamatut kahju ning neid ei rikuta, lisatakse käitlemisjuhised. G.5. PAIGALDAMINE Paigaldusjuhend antakse selleks, et balloonid ei saaks paigaldamisel ega ettenähtud kasutusea jooksul tavapärasel kasutamisel lubamatut kahju. Kui paigalduse määrab kindlaks tootja, peab juhend vastavalt vajadusele sisaldama selliseid üksikasju nagu paigalduse kavand, hüdrotihendplasti kasutamine, sulgemise õiged jõumomendid ja ballooni kokkupuute vältimine keemiliste ja mehaaniliste kontaktidega. Kui tootja ei täpsusta paigaldusviisi, peab ta juhtima ostja tähelepanu sõidukile paigaldamise süsteemi võimalikele mõjudele pikas perspektiivis, näiteks sõidukikere liikumised ja ballooni laienemine või kokkutõmbumine kasutuse rõhu- ja temperatuuritingimustes. Olenevalt olukorrast tuleb juhtida ostja tähelepanu selliste paigalduste kasutamise vajadusele, mis hoiaks ära balloonimaterjali kahjustada võivate vedelike või tahkete kehade kogunemise. Tuleb täpsustada, milline on paigaldamiseks õige rõhuvabastusseade. G.6. BALLOONIDE KASUTAMINE Tootja peab juhtima ostja tähelepanu käesolevas eeskirjas kirjeldatud kohustuslikele kasutustingimustele, eriti ballooni lubatud rõhutsüklite arvule, selle kasutuseale aastates, gaasi kvaliteedipiirangutele ja lubatud maksimaalsetele rõhkudele. G.7. KONTROLL KASUTAMISE JOOKSUL Tootja peab selgelt ära märkima kasutaja kohustuse järgida ballooni kontrollimise ettenähtud nõudeid (näiteks pädeva isiku poolt korduva kontrollimise intervall). Antav teave peab vastama disainilahendusele antud tüübikinnituse tingimustele.