II
(Muud kui seadusandlikud aktid)
RAHVUSV AHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE 
VASTU VÕETUD AKTID
Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majandusk omisjoni originaalt ekstidel. 
Käesoleva eeskir ja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majandusk omisjoni staatusdokumendi  
TRANS/WP .29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav intern etis: http://www .unece.org/trans/main/wp29/ 
wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
Ühinenud Rahvast e Organisatsiooni eeskir i nr 154: ühtsed sätted, mis käsitlevad kergsõidukite tüübikinnitust 
seoses nor meer itud heitmete, süsinikdioksiid iheite, kütuse- ja/või elektr ikulu ning elektr isõiduulatuse 
mõõtmisega (WL TP) [2021/2039] 
Sisaldab kogu keht ivat teks ti kuni
eeskir ja algversiooni 1. täienduseni – jõustumise kuupäev : 30. sept ember 2021 .
Käesolev dokument on üksnes dokumente eriv abivahend. Autentsed ja õiguslikult siduvad tekstid on:
ECE/TRANS/WP .29/2020/77
ECE/TRANS/WP .29/2020/92 ja
ECE/TRANS/WP .29/2021/56
SISUK ORD
1. Kohaldamisala
2. Lühend id
3. Mõisted
4. Tüübikinnituse taotlemine
5. Tüübikinnitus
6. Spetsif ikatsioonid ja katsed
7. Tüübikinnituse muutmine ja laiendamine
8. Toodangu vastavus
9. Karistused toodan gu mittev astavuse korral
10. Tootmise lõpetamine
11. Erisätted
12. Üleminekusätted
13. Tüübikinnituskatset e eest vastutav ate tehnilist e teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressidET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/1  
LIIDE
1. 1. tüüpi katse toodangu vastav use kontrollimisek s konkreetsete sõidukitüüpide puhul
2. Toodangu vastavus e kontrollimine 1. tüüpi katse abil – statistiline meet od
3. Sissesõitmisteg urite väljaselgitamise katse kord
4. Toodangu vastavus 4. tüüpi katse puhul
5. Sõidukis paiknevad kütuse- ja/või elektr ikuluseire seadmed
6. Nõuded sõidukit ele, mille väljalaske heitmete järeltöötlussüst eemis kasutatak se reagent e
LISAD
A LISAD
A1. Mootor i ja sõiduki omadused ning teave katsete tegemise kohta
Liide
1. Kergsõidukit e üleilmselt ühtlustatud katsek orra kohane katsear uanne
2. Kergsõidukit e üleilmselt ühtlustatud katsek orra kohane sõidutakistuskatse aruanne
3. Kergsõidukit e üleilmselt ühtlustatud katsek orra kohane katseleh
4. Kütuseaur uheite katse aruanne
A2. Teatis
A3. Tüübikinnitusmärgi kujundus
B LISAD
B1. Kergsõidukit e üleilmselt ühtlustatud katsetsüklid
B2. Käigu valik ja käiguvahetuspunkti kindlaksteg emine käsikäigukastiga sõidukite puhul
B3. Katsetes kasutatavat e etalonkütuste spetsif ikatsioonid
B4. Sõidutakistus ja veojõust endi seadistus
B5. Katsevar ustus ja kalibreer imised
B6. 1. tüüpi katse kord ja tingimused
Liide
1. Kõikide perioodiliselt rege nereer itavate süste emidega varustatud sõidukite heitmekatse kord
2. Laetav a elektr isalvestussüsteemi jälgimise katse kord
3. Gaaskütuste (veeldatud naftaga as ja maag aas/biometaan) energiategurite arvutamine
B6a. Korrigee ritud ümbr itseva õhu temperatuur il ehk piirk onnale iseloomulikes temperatuur itingimust es tehtav katse CO2 
heite väljaselgitamisek s (ainult 1A-tase)
B6b. CO2 heite korrigeerimine sihtkiir use ja teepikkuse järgi (ainult 1A-tase)
B7. Arvutused
B8. Täiselektr i-, hübr iidelektr i- ja suruvesinik -kütuseelemendig a hübr iidsõidukid
Liide
1. Laetav a elektr isalvestussüsteemi laetusprof iil
2. Laetav a elektr isalvestussüsteemi energia muutusel põhinev korrigeerimine
3. Laetav a elektr isalvestussüsteemi voolu ja ping e väljaselgitamine välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite, välise 
laadimisega hübr iidelektr isõidukite , täiselektr isõidukite, välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite ja 
välise laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukite puhul
4. Täiselektr isõidukite, välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimiseg a kütuseelemendiga 
hübr iidsõidukite katsek s ettevalmistamine, temperatuur i stabiliseer umine ja laetava elektr isalvestussüstee mi 
laadimistingimusedET Euroopa Liidu Teata ja L 423/2 26.11.2021  
5. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukit e ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite 
kasulikkuste gurid
6. Valikrežiimide valimine
7. Suruvesinik -kütuseelemendiga hübr iidsõidukite kütusekulu mõõtmine
8. Täiselektr isõidukite ja välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukit e elektr ikuluga seotud (toodangu) nõuet ele 
vastav use kontrollimiseks vajalike lisaväär tuste arvutamine
B9. Meet odi samaväär suse määramine (ainult 1A-tase)
C LISAD
C1. [Reser veer itud]
C2. [Reser veer itud]
C3. 4. tüüpi katse. Kütuseaur uheide
C4. 5. tüüpi katse. Vastupidavus
Liide
1. Katsestendi standardtsükk el (ainult 1A-tase)
2. Diisli katsestendi standardtsükkel (ainult 1A-tase)
3. Maant eesõidu standardtsükkel
3b. Läbisõidu kogumise tsüklid (ainult 1B-tase)
4. Hübr iidsõidukite erinõuded
C5. Mootorsõidukit e pardadiagnostikasüste em (OBD)
Liide
1. Pardadiagnostikasüsteemide toimimineET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/3  
SISSEJUHA TUS
Käesoleva eeskir ja eesmärk on keht estada ühtsed sätted mootorsõidukit e tüübikinnituse jaoks seoses kergsõidukite 
heitmet ega, võtt es aluseks kergsõidukit e jaoks ÜRO üldises tehnilises normis nr 15 sätestatud üleilmselt ühtlustatud 
katsek orra (WL TP) ja ÜRO üldises tehnilises normis nr 19 sätestatud uusima kütuseaur uheite katse korra (4. tüüpi katse). 
Siis saavad kokkuleppeosalised väljastada ja aktsep teerida neil uutel katsetel põhinevaid tüübikinnitusi.
WLTP 1. tüüpi katse asendab praegust 1. tüüpi katset, mis on sätestatud ÜRO eeskir jades nr 83 ja 101, ning uusim 
kütuseaur uheite katse kord (4. tüüpi katse) asendab eeskir jas nr 83 sätestatud vastav a katse.
Peale selle sisaldab käesolev uus eeskir i ajak ohastusi 5. tüüpi katsele, millega kontrollitakse saaste ohjeseadmete 
vastupidav ust, ja ajak ohastatud nõudeid pardadiagnostikasüsteemide jaoks . Need ajak ohastused kajastavad muutusi, mis 
kaasnevad üleminekuga varasemalt uue Euroopa sõidutsükli (NEDC) 1. tüüpi katselt uuele WLTP 1. tüüpi katsele.
Eeskir ja 00-seer ia hõlmab kaht e nõuete kogumit: 1A- ja 1B-taseme jaoks . 1A-tase põhineb neljafaasilisel (väik se, kesk mise, 
suure ja väga suure kiiruseg a) ning 1B kolmef aasilisel (väikse, keskmise ja suure kiiruseg a) katsetsüklil ning eri tasemetele 
kohaldataks e erinevaid 1. tüübi piirnorme. Suurem osa eeskir jast käib nii 1A- kui ka 1B-taseme kohta. Kui nõuded on 
mõeldud ainult kas 1A- või 1B-taseme jaoks, on seda asjaomaste punktide pealkir jades mainitud. Käesolev muudatuste 
seer ia muudatused hõlma vad piirk ondlikk e nõudeid ega vaja teiste kokkuleppeosaliste vastastikust tunnustamist.
Eeskir ja 01-seer ias on ühtlustatud kord, milles on kõige range mad protseduur id ja piirnormid, mida tuleb täielikult 
vastastikku tunnustada. Niisiis peavad 01-seer ia tüübikinnitust aktsep teerima kõik eeskir ja vastu võtnud 
kokkuleppeosalised.
1. KOHALD AMISALA
Eeskir jas on nõuded tüübikinnituse kahe taseme jaoks . Ühe puhul tuleb katseid teha neljafaasilise (väikse, 
keskm ise, suure ja väga suure kiiruseg a; määratlus lisas B1) WLTC-katsetsükli kohaselt ning seda nimetatak se 
1A-tasemeks. Teise puhul tehakse katseid kolmef aasilise tsükliga (väik se, kesk mise ja suure kiiruseg a; määratlus 
lisas B1) ning seda nimetatak se 1B-tasemeks.
Kui eeskir ja nõudeid tuleb kohaldada ainult kas 1A- või 1B-tasemele, on nende juures märge „Ainult 1A-tase“ 
või „Ainult 1B-tase“.
1.1. 1A-taseme kohaldamisala
Eeskir ja kohaldataks e kuni 2 610 kg tuletatud massig a M1-, M2-, N1- ja N2-kategoor ia sõidukite tüübikinnitusele 
seoses WLTP 1. tüüpi katsega gaasiliste ühendite, tahke te osakest e massi ja arvu ning süsinikdiok siidi heite, 
kütuse- ja/või elektr ikulu ja elektr isõiduulatuse mõõtmisek s ning 4. tüüpi katsega kütuseaur uheite mõõtmisek s.
Peale selle on eeskir jas sätestatud saast eohjeseadmete ja pardadiagnostikasüst eemide vastupidav use 
kontrollimise reeg lid.
Tootja soovil võib käesoleva eeskir ja kohaselt anta vat tüübikinnitust laiendada ka kuni 2 840 kg tuletatud 
massiga M1-, M2-, N1- ja N2-kategoor ia sõidukit ele, mis vastava d käesolevas eeskir jas sätestatud tingimustele.
1.2. 1B-taseme kohaldamisala
Käesolevat eeskir ja kohaldataks e kõigi M1-kategoor ia sõidukite ning kuni 3 500 kg suur ima tehniliselt lubatud 
täismassiga M2- ja N1-kategoor ia sõidukit e tüübikinnitusele seoses WLTP 1. tüüpi katsega gaasilist e ühendite, 
tahket e osakes te massi ja süsinikdiok siidi heite, kütusesäästlikkuse ja/või elektr ikulu ja elektr isõiduulatuse 
mõõtmisek s ning 4. tüüpi katsega kütuseaur uheite mõõtmiseks.
Peale selle on eeskir jas sätestatud saast eohjeseadmete ja pardadiagnostikasüst eemide vastupidav use 
kontrollimise reeg lid.
Välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukid ei kuulu eeskir ja 1B-taseme kohaldamisalasse.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/4 26.11.2021  
2. LÜHENDID
2.1. Üldised lühendid
AC vahelduvvool
APF etteantud läbilaskvust egur
BWC butaani adsorbeer imise võime
CFD hüdrodünaamika arvutisimulatsioon
CFV kriitilise vooluki iruseg a Ventur i toru
CFO kriitilise vooluki iruseg a diafragma
CLA kemolumine stsentsanalüsaator
CVS püsimahuproovivõttur
DC alalisvool
EAF etanooli, atseetaldehüüdi ja formaldehüüdi sisalduse summa
ECD elektronihaarde detekt or
ET aurustumistoru
Extra High 2 2. klassi WLTC-tsükli väga suure kiiruse faas
Extra High 3 3. klassi WLTC-tsükli väga suure kiiruse faas
FCH V kütuseelemendiga hübr iidsõiduk
FID leekionisatsioonidet ektor
FSD skaala lõppväär tus
GC gaasikromatograaf
GFV gaasisõiduk
HEP A kõrgef ektiivne tahke te osake ste õhu(filter)
HFID kuumleek -ionisatsioonidetekt or
High 2 2. klassi WLTC-tsükli suure kiiruse faas
High 3a 3a. klassi WLTC-tsükli suure kiiruse faas
High 3b 3b. klassi WLTC-tsükli suure kiiruse faas
ICE sisepõlemismootor
LoD avastamispiir
LoQ määramispiir
Low 1 1. klassi WLTC-tsükli väik ese kiiruse faas
Low 2 2. klassi WLTC-tsükli väik ese kiiruse faas
Low 3 3. klassi WLTC-tsükli väik ese kiiruse faas
Medium 1 1. klassi WLTC-tsükli keskmise kiiruse faas
Medium 2 2. klassi WLTC-tsükli keskmise kiiruse faas
Medium 3a 3a. klassi WLTC-tsükli keskmise kiiruse faas
Medium 3b 3b. klassi WLTC-tsükli keskmise kiiruse faas
LC vedelikkromat ograafi a
LPG veeldatud naftagaas
NDIR mittelahuta v infrapuna(taj ur)ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/5  
NDUV mittelahuta v ultravi olett-(tajur)
NG/biomethane maag aas/biometaan
NMC metaanist erinevate süsivesinik e eraldaj a
NOVC-FCHV välise laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõiduk
NOVC
NOVC-HEVvälise laadimiseta
välise laadimiseta hübr iidelektr isõiduk
OBD pardadiagnostikasüste em
OBFCM kütuse- ja/või energiakulu seire seade
OVC-FCHV välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõiduk
OVC-HEV välise laadimisega hübr iidelektr isõiduk
Pa taustafiltr isse kogunenud tahket e osakes te mass
Pe proov ifiltrisse kogunenud tahk ete osak este mass
PAO polüalfaolefiin
PCF tahke te osake ste eelseparaat or
PCRF tahke te osake ste kontsentratsiooni vähendust egur
PDP mahtpum p
PER täiselektr isõiduki sõiduulatus
% FS protsent skaala lõppväär tusest
PF läbilaskvust egur
PM tahke te osake ste mass
PN tahke te osake ste arv
PNC tahke te osake ste loendur
PND1 esimene tahket e osakest e kontsentratsiooni vähendamise seade
PND2 teine tahke te osakes te kontsentratsiooni vähendamise seade
PTS tahke te osake ste ülekandesüstee m
PTT tahke te osake ste ülekandet oru
QCL- IR infrapuna-kvantkaskaadlaser
RCDA tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis
RCB laetava elektr isalvestussüstee mi laetus
REESS laetav elektr isalvestussüstee m
RRC veeretakistusk ordaja
SHED suletud ruumis kütuseaur ude mõõtmine
SSV allahelikiir useg a Ventur i toru
UBE kasutata va aku (st laetava elektr isalvestussüstee mi) energia
USFM ultraheli-v oomõõtur
VH suur ima näitajag a sõiduk
VL väikseima näitajag a sõiduk
VPR lenduvat e tahk ete osakest e püüdur
WLTC kergsõidukite üleilmselt ühtlustatud katsetsükk elET Euroopa Liidu Teata ja L 423/6 26.11.2021  
2.2. Keemilised sümbolid ja lühendid
C1 süsivesinike C1-ekvivalent
CH 4 metaan
C2H6 etaan
C2H5OH etanool
C3H8 propaan
CH 3CHO atseetaldehüüd
CO süsinikmonoks iid
CO 2 süsinikdiok siid
DOP dioktüülf talaat
H2O vesi
HCHO formaldehüüd
NH 3 ammoniaak
NMHC süsivesinikud (v.a metaan)
NO x lämmastik oksiidid
NO lämmastik oksiid
NO 2 lämmastikdioksi id
N2O dilämmastik oksiid
THC süsivesinike kogusisaldus
3. MÕISTED
Käesolevas eeskir jas kasutatak se järgmisi mõist eid:
3.0.1. „Sõidukitüüp heitmete alusel“ – rühm sõiduke id, mis:
a)ei erine üksteisest kriteeriumide poolest, mille alusel moodustub punktis 6.3.2 määratletud interpolatsiooni ­
tüüpk ond;
b)kuuluvad ühte ja samasse CO 2 interpolats ioonivahemikku lisa B6 punkti 2.3.2 tähenduses;
c)ei erine üksteisest ühegi omaduse poolest, millel on märkimisväär ne mõju väljalask eheitmetele, näiteks:
i)saast eohjeseadmet e tüübid ja järjestus (nt kolmeastmeline katalüsaat or, oksüdatsioonikatalüsaator , lahja 
segu NO x püüdur , selektiivne katalüütiline taandamine (SCR), lahja segu NO x katalüsaat or, tahmaf ilter 
või nende kombinatsioonid ühe üksusena);
ii)heitg aasitaga stus (on või ei ole, sisemine/välimine, jahutatud/jahutamata, kõrge/ma dal/k ombineer itud 
rõhk).
3.0.2. „Mootor i töömaht“ –
kolbmooto rite puhul mootor i nimit öömaht ;
rootormootor itel (vanke lmootor id) põlemiskambr i kahek ordne nimit öömaht kolvi kohta.
3.0.3. „Silindr ite töömaht“ –
kolbmooto rite puhul mootor i nimit öömaht ;
rootormootor itel (vanke lmootor id) põlemiskambr i nimit öömaht kolvi kohta.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/7  
3.0.4. „Sõiduki tüübikinnitus“ – sõidukitüübi tüübikinnitus käesoleva eeskir ja kohaldamisala piires.
3.1. Katsevar ustus
3.1.1. „Mõõtetäpsus“ – mõõdetud väär tuse ja riiklikule standardile tõendatult vastava kontrollväär tuse erinevus, mis 
kirjeldab tulemuse õigsust. Vt joonis 1.
3.1.2. „Kal ibreer imine“ – mõõtesüst eemi reagee ringu reguleer imine selliselt, et selle väljund langeb kokku teatavat e 
etalonsignaalidega.
3.1.3. „Kal ibreer imisg aas“ – gaasisegu, mida kasutatak se gaasianalüsaat orite kalibreer imiseks .
3.1.4. „Topeltlahjendusmeetod“ – protsess, mille käigus osa lahjendatud väljalaskeheitmev oost eraldatakse ja segatakse 
enne tahket e osakes te proov ivõtufi ltrit sobivas koguses lahjendusõhuga.
3.1.5. „Väljalask eheitmete täisvoolahjendussüs teem“ – sõiduki väljalask eheitmete pidev lahjendamine välisõhug a 
kontrollitud viisil püsimahuproovivõtturi abil.
3.1.6. „Linear iseer imine“ – mitme kontsentratsiooni või mater jali kasutamine, et luua matemaatiline sõltuvus 
kontsentratsiooni ja süstee mi reageer ingu vahel.
3.1.7. „Põhjalik hooldus“ – osise või mooduli selline reguleer imine, parandamine või asendamine, mis võib mõjutada 
mõõtetäpsust.
3.1.8. „Süsivesinikud (v.a metaan)“ – süsivesinike kogusisaldus, välja arvatud metaan (CH 4).
3.1.9. „Kordustäpsus“ – suur us, mille ulatuses saadak se samades tingimust es toimuvat el korduvat el mõõtmiste l 
ühesugune tulemus (joonis 1); käesolevas eeskir jas tähendab see mõist e alati ühte standardhälvet.
3.1.10. „Kontrollväär tus“ – riiklikule standardile tõendatult vastav väär tus. Vt joonis 1.
3.1.11. „Seadistuspunkt“ – sihtväär tus, mida kontrollisüste emiga püütakse saavu tada.
3.1.12. „Mõõtevahemiku kalibreer imine“ – mõõteri ista seadistamine nii, et see reage erib nõuetek ohaselt kalibreer imise ­
talonile, mis on 75–100 % mõõteri ista mõõteulatuse või eeldatava kasutusvahemiku maksimumväär tusest.
3.1.13. „Süsivesinike kogusisaldus“ – kõik lenduvad ühendid, mõõdetuna leekionisatsioonidetekt origa.
3.1.14. „Taatlemine“ – hindamine, kas mõõtesüst eemi näidud on kindlaksmääratud piirides kooskõlas kasutatavat e 
etalonsignaalidega.
3.1.15. „Nullgaas“ – analüüti mittesisalda v gaas, mida kasutatak se analüsaatori nullnäidu seadistamisek s.
3.1.16. „Reageeri misaeg“ – aeg mõõtepunktis mõõdeta va kompon endi muutumisest kuni hetkeni, mil saavu tatakse 
90 % seadme näidu lõppväär tusest (t90), kusjuures mõõtepunktiks on gaasisond ning mõõdeta va kompone ndi 
kontsentratsioonimuutus peab olema vähemalt 60 % skaala lõppväär tusest ja toimuma vähem kui 
0,1 sekundiga. Süste emi reagee rimisaeg koosneb viite- ja tõusuaj ast.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/8 26.11.2021  
3.1.17. „Viiteaeg“ – aeg mõõtep unktis mõõdetava kompon endi muutumisest kuni 10 % saavutamiseni süst eemi näidu 
lõppväär tusest (t10), kusjuures mõõtepunkti ks on gaasisond. Gaasiliste komponentide puhul on see aeg, mis 
kulub mõõdeta va komponendi liikumiseks gaasisondist detekt orisse.
3.1.18. „Tõusuaeg“ – aeg, mis kulub näidu jõudmisek s 10 %st 90 %ni lõppnäidust (t90 – t10).
Joonis 1
Mõõtet äpsuse, kordust äpsuse ja kontrollväär tuse määratlus
3.2. Sõidutakistus ja veojõust endi seadistus
3.2.1. „Õhutakistus“ – sõiduki edasiliikumisele õhu kaudu mõjuv vastujõud.
3.2.2. „Aerodünaamiline stagnatsioonipunkt“ – sõiduki pinnal olev punkt, kus tuule kiirus on null.
3.2.3. „Anemomeetr i takistus“ – sõiduki mõju anemomeetr i mõõtetulem usele, mille puhul erineb õhu näiv 
liikumiskiir us auto liikumiskiir use ja tuule maapinna suhtes määratud kiiruse kombinatsioonist.
3.2.4. „Kitsendatud analüüs“ – sõiduki lauppinna väär tused ja õhutakistusk orda ja tehakse kindlaks eraldi ning neid 
väär tusi kasutatak se liikumisvõr randis.
3.2.5. „Sõiduk orras sõiduki mass“ – tootja spetsifikatsioonile vastav a standardvar ustusega sõiduki mass koos juhi, 
kütuse ja vedelike massig a, kusjuures kütusepaak/paagid peab/peav ad olema täidetud vähemalt 90 % ulatuses, 
ning olemasolu korral ka kere, kabiini, haak eseadise, varuratta (var urataste) ja tööriistade massig a.
3.2.6. „Juhi mass“ – 75 kilogrammile vastav mass juhiistme võrdluspunktis.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/9  
3.2.7. „Sõiduki suur im lubatud koorem“ – suur im tehniliselt lubatud täismass, millest on lahutatud sõiduk orras 
sõiduki mass, 25 kg ja punktis 3.2.8 määratletud lisavarust use mass.
3.2.8. „Lisavar ustuse mass“ – sellise lisavarust use kombinatsioonide suur im mass, mida võib sõidukile tootja 
spetsif ikatsioonide kohaselt paigald ada standardvar ustusele lisaks.
3.2.9. „Lisavar ustus“ – kõik standardvar ustusse mittekuuluv , mida klient saab tellida ja mis paiga ldatak se sõidukile 
tootja vastutusel.
3.2.10. „Välisõhu standardtingimused (sõidutakistuse mõõtmiste l)“ – välisõhu tingimused, mille järgi mõõtmistulemusi 
korrigeeritak se:
a)välisõhu rõhk: p0 = 100 kPa;
b)välisõhu temperatuur: T0 = 20 °C;
c)kuiva õhu tihedus: ρ0 = 1 189 kg/m3;
d)tuule kiirus: 0 m/s.
3.2.11. „Võrdluskiir us“ – sõiduki kiirus, mille juures määratak se sõidutakistus või taadeldakse veojõuste ndi koormus.
3.2.12. „Sõidutakistus“ – sõiduki edasiliikumisele mõjuv vastujõud mõõdetuna vaba jooksumeetodil või meet odit ega, 
mis on jõuülekandesüsteemi hõõrdekadude arvessevõtmise osas samaväär sed.
3.2.13. „Veeretakistusjõud“ – sõiduki liikumist takistavad jõud, mida tekita vad rehvid.
3.2.14. „Veeretakistusmoment“ – sõiduki edasiliikumist takistav pöördemoment, mida mõõdetak se sõiduki vedavat e 
rataste juurde paigald atud pöördemomendi mõõtur ite abil.
3.2.15. „Matkitud sõidutakistus“ – jõud, mida matkib ja avaldab sõidukile veojõustend, et taastekitada maantee l 
mõõdetud sõidutakistust ; see koosneb veojõuste ndi avaldatavast jõust ja sõidukile veojõust endil sõites 
mõjuvatest vastujõududest ning seda lähendatakse teise astme polünoomi kolme korda jaga.
3.2.16. „Matkitud veeretakistusmoment“ – jõud, mida matkib ja avaldab sõidukile veojõuste nd, et taast ekitada maanteel 
mõõdetud veeretakistusmomenti; see koosneb veojõuste ndi rakendatavast pöördemomendist ja sõidukile 
veojõustendil sõite s mõjuvast pöördemomendist ning seda lähendataks e teise astme polünoomi kolme 
korda jaga.
3.2.17. „Statsionaar ne anemomeetr ia“ – tuule kiiruse ja suuna mõõtmine anemomeetr i abil katsetee ääres sellises kohas 
ja sellisel kõrgusel, kus esinevad kõige tüüpilisemad tuuletingimused.
3.2.18. „Standardvar ustus“ – sõiduki põhik onfiguratsioon, milles on olemas kõik kokkuleppeosalise õigusaktides 
nõutav (sh kõik, mille paigaldamiseg a ei kaasne konfiguratsiooni ega varustuse lisaspetsifikatsioone).
3.2.19. „Siht-sõidutakistus“ – veojõuste ndi matkitav sõidutakistus.
3.2.20. „Siht-veeretakistusmoment“ – veojõust endi matkitav veeretakistusmoment.
3.2.21. „Sõiduki vabajooksurežiim“ – töörežiim, mis võimaldab täpselt ja korratavalt määrata sõidutakistuse ja 
veojõustendi täpse seadistuse.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/10 26.11.2021  
3.2.22. „Tuulek orrektsioon“ – sõidutakistusele avalduva tuulemõju korrigeeri mine statsionaarsest või sõidukile 
kinnitatud anemomeetr ist saadud andmete põhjal.
3.2.23. „Suur im tehniliselt lubatud täismass“ – sõiduki konstr uktsiooni ja jõudluse alusel lubatud suur im mass.
3.2.24. „Sõiduki tegelik mass“ – sõiduk orras üksiksõiduki mass koos paigalda tud lisavarustuse massig a.
3.2.25. „Sõiduki katsemass“ – sõiduki tegeliku massi, 25 kg ja sõiduki koormat esinda va massi summa.
3.2.26. „Sõiduki koormat esinda v mass“ – X % sõiduki suur imast lubatud koormast, kus X on M-kate goor ia sõidukitel 
15 % ja N-katego oria omadel 28 %.
3.2.27. „Autorongi suur im tehniliselt lubatud täismass“ – suur im mootorsõiduki ja ühe või mitme haagise või 
sadulveduki ja poolhaagise kombinatsiooni mass, mis on nende konstr uktsiooni ja jõudluse alusel lubatud.
3.2.28. „n/v suhe“ – mootori pöörlemissageduse ja sõiduki liikumiskiir use jagatis.
3.2.29. „Üksi krull-veojõuste nd“ – veojõustend, mille puhul on kõik sõiduki ühel teljel asuvad rattad kokkupuutes ühe 
rulliga.
3.2.30. „Kak sikrull-veojõusten d“ – veojõustend, mille puhul on kõik sõiduki ühel teljel asuvad rattad kokkupuut es kahe 
rulliga.
3.2.31. „Veotelg “ – sõiduki telg, mis suudab üle kanda veojõudu ja/või vastu võtta energiat, olenemata sellest, kas see on 
võimalik üksnes ajutiselt või püsivalt ja/või juhi valikul.
3.2.32. „Ühe telje veojõuste nd“ – veojõust end, mille puhul on rulli(de)ga kokkupuute s vaid ühel sõiduki teljel asuvad 
rattad.
3.2.33. „Kahe telje veojõustend“ – veojõust end, mille puhul on rulli(de)g a kokkupuut es sõiduki mõlema telje kõik 
rattad.
3.2.34. „Ühe telje režiimis veojõustend“ – kas ühe telje veojõustend või kahe telje veojõustend, mis matkib iner tsi ja 
sõidutakistust üksnes katsetatava sõiduki veot elje jaoks , nii et teise telje pöörlevad rattad mõõtmistulemust ei 
mõjuta (nagu juhul, kui need olek s liikumatud).
3.2.35. „Kahe telje režiimis veojõustend“ – kahe telje veojõust end, mis matkib iner tsi ja sõidutakistust katsetatava 
sõiduki mõlema telje jaoks .
3.2.36. „Vabajooks“ – kas automaatk äigukasti või sidur i funktsioon, mis lahutab mootori jõuülekandesüsteemis t, kui ei 
ole vaja veojõudu rakendada või on vaja kiirust aeglaselt vähendada; mootor võib seejuures olla kas tühikäigul 
või väljalülitatud.
3.3. Täiselektr isõidukid, ainult sisepõlemismootori ga sõidukid, hübr iidsõidukid, kütuseelemendiga sõidukid ja 
altern atiivkütusesõidukid
3.3.1. „Elektr isõiduulatus“ – välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukig a läbitud teepikkus laetuskulukatse algusest kuni 
hetkeni, mil sisepõlemismootor hakkab kütust tarbima.
3.3.2. „Täiselektr isõiduki sõiduulatus“ – elektr isõidukiga läbitud teepikkus laetuskulukatse algusest kuni lõpetamiskr i­
teeriumi saavutamiseni.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/11  
3.3.3. „Tegel ik sõiduulatus laetuskulurežiimis“ – mitmes kergsõidukite üleilmselt ühtlustatud katsetsüklis saavu tatud 
sõiduulatus laetuskulurežiimis kuni laeta va elektr isalvestussüst eemi tühjakssaamise ni.
3.3.4. „Laetuskulurežiimis sõiduulatus tsüklites“ (RCDC) – teepikkus, mis läbitak se laetuskulukatse algusest kuni 
viimase tsükli lõpuni enne lõpetamiskr iteeriumi saabumise tsüklit või tsükleid (sh üleminekutsükk el, kus 
sõiduk toimib nii laetuskulu- kui ka laetushoiurežiimis).
3.3.5. „Laetuskulurežiim“ – kasutusrežiim, mille puhul võib laetavas elektr isalvestussüst eemis salvestatud energia 
sõidukiga sõitmisel küll kõikuda, kuid tavaliselt see väheneb, kuni toimub üleminek laetushoiurežiimile.
3.3.6. „Laetushoiurežiim“ – kasutusrežiim, mille puhul võib laeta vas elektr isalvestussüsteemis salvestatud energia 
sõidukiga sõitmisel küll kõikuda, kuid keskm iselt hoitak se seda stabiilsel laetusastmel.
3.3.7. „Kasuli kkust egur id“ – suhtar vud, mis põhinevad sõidustatistikal olenevalt sõiduulatusest laetuskulurežiimis 
ning mida kasutatakse välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite laetuskulu- ja laetushoiurežiimis eraldunud 
väljalaskeheitühendit e, CO2 heite ja kütusekulu kaalumiseks.
3.3.8. „Elektr imasin“ – energiamuundur , mis muundab elektr ienergia mehaaniliseks energiaks ja vastupidi.
3.3.9. „Energiamuundur“ – süsteem, milles väljund- ja sisendenergia on eri liiki.
3.3.9.1. „Veoenergiamuundur“ – jõusüstee mi energiamuundur , mis ei ole perifeer ne seade ja mille väljundenergiat 
kasutatak se otse või kaudselt sõiduki liikumapanemiseks.
3.3.9.2. „Veoenergiamuundur i liik“ – i) sisepõlemismootor , ii) elektr imasin või iii) kütuseelement.
3.3.10. „Energiasalvestussüsteem“ – süsteem, mis salvestab energiat ja vabastab sisendenergiaga sama liiki energiat.
3.3.10.1. „Veoenergiasalvestussüsteem“ – jõusüsteemi energiasalvestussüsteem, mis ei ole perifeerne seade ja mille 
väljundenergiat kasutatak se otse või kaudselt sõiduki liikumapanemiseks.
3.3.10.2. „Veoenergiasalvestussüsteemi liik“ – i) kütusemahuti(d), ii) laeta v elektr isalvestussüst eem või iii) laetav 
mehaanilise energia salvestamise süstee m.
3.3.10.3 „Energialiik“ – i) elektr ienergia, ii) mehaaniline energia või iii) keem iline energia (sh kütused).
3.3.10.4. „Kütusemahuti“ – veoenergiasalvestussüst eem, milles on salvestatud keem iline energia vedela või gaasilise 
kütusena.
3.3.11. „Elektr isõiduulatuse ekvivalent“ – see osa kogu tegelikust sõiduulatusest laetuskulurežiimis, mis saavu tatakse 
laetuskulukatses laetavas elektr isalvestussüsteemis olevat elektr it kasutades.
3.3.12. „Hübr iidelektr isõiduk“ – hübr iidsõiduk, mille üks veoenergiamuundur on elektr imasin.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/12 26.11.2021  
3.3.13. „Hübr iidsõiduk“ – vähemalt kaht e liiki veoenergiamuundur it ja vähemalt kahte erinevat veoenergiasalvestus ­
süsteemi sisaldava jõusüsteemig a sõiduk.
3.3.14. „Kasuli ku energia muutus“ – laetava elektr isalvestussüstee mi energia muutuse suhe, mis on jagatud katsetatava 
sõiduki energiatarbega ühes tsüklis.
3.3.15. „Välise laadimiseta hübr iidelektr isõiduk“ – hübr iidelektr isõiduk, mida ei saa laadida välisest allikast.
3.3.16. „Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõiduk“ – hübr iidelektr isõiduk, mida saab laadida välisest allikast.
3.3.17. „Täiselektr isõiduk“ – sõiduk , millel on jõusüsteem, mille veoenergiamuundur iteks on ainult elektr imasinad ning 
mille veoenergiasalvestussüsteem sisaldab üksnes laetavaid elektr isalvestussüsteeme.
3.3.18. „Kütuseelement“ – energiamuundur , mis muudab keemilise energia (sisend) elektr ienergiak s (väljund) ja 
vastupidi.
3.3.19. „Kütuseelemendiga sõiduk“ – sõiduk , mille jõusüsteemis on veoenergiamuundur i(te)ks üksnes kütuseelement 
(või -elemendid) ja elektr imasin (või -masinad).
3.3.20. „Kütuseelemendiga hübr iidsõiduk“ – kütuseelemendiga sõiduk, mille jõusüsteemis on veoenergiasalvestussüs ­
teemide na vähemalt üks kütusemahuti ja vähemalt üks laetav elektr isalvestussüstee m.
3.3.20.1. „Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidelektr isõiduk“ (NO VC-FC HV) – kütuseelemendig a hübr iidelek ­
trisõiduk, mida ei saa laadida välisest allikast.
3.3.20.2. „Välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidelektr isõiduk“ – kütuseelemendiga hübr iidelektr isõiduk, mida 
saab laadida välisest allikast.
3.3.21. „Kahe kütuseline sõiduk“ – kahe eraldi kütusemahutiga sõiduk , mis on ette nähtud töötama korraga vaid ühel 
kütusel; mõlema kütuse samaaegne kasutamine on piiratud koguses ja veidi aega siiski lubatud.
3.3.22. „Kahe kütuseline gaasisõiduk“ – kahekütuseline sõiduk , mille kaks kütuseliiki on bensiin ja kas veeldatud 
naftagaas, maag aas/biometaan või vesinik.
3.3.23. „Ainult sisepõlemismootori ga sõiduk“ – sõiduk, mille kõik veoenergiamuundur id on sisepõlemismootori d.
3.3.24. „Integreer itud laadija“ – laetava veoelektr isalvestussüsteemi ja sõiduki laadimispesa vaheline elektr imuundur .
3.3.25. „Segakütuseline sõiduk“ – ühe kütusemahutiga sõiduk , mis suudab töötada erinevatel kahe või enama kütuse 
segudel.
3.3.26. „Segakütuseline etanoolisõiduk“ – segakütuseline sõiduk , mis suudab töötada bensiinil või bensiini ja etanooli 
segul, mis sisaldab kuni 85 % etanooli (E85).
3.3.27. „Ühekütuseline sõiduk“ – sõiduk, mis on ette nähtud töötama peamiselt üht tüüpi kütusel.
3.3.28. „Ühekütuseline gaas isõiduk“ – ühekütuseline sõiduk, mis on ette nähtud töötama peamiselt kas veeldatud 
naftagaasil, maagaasil/biometaanil või vesinikul, kuid millel võib häda juhtumiks või vaid käivitamisek s olla ka 
bensiinisüsteem, kusjuures bensiinipaagi maht ei ületa 15 liitrit.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/13  
3.4. Jõusüsteem
3.4.1. „Jõusüsteem“ – sõiduki liikumapanemiseks rataste le mehaanilist energiat andev/andvad veoenergiasalves ­
tussüsteem(id), veoenergiamuundur(id) ja jõuülekandesüsteem(id) ning perifeersed seadmed ühesk oos.
3.4.2. „Abiseadmed“ – energiat tarbivad, muundav ad, salvesta vad või pakkuvad mitteper ifeersed seadmed või 
süsteemid, mis on sõidukisse paigaldatud muul otstarbel kui sõiduki liikumapanemiseks ning mida seetõttu ei 
peeta jõusüsteemi osaks.
3.4.3. „Per ifeersed seadmed“ – energiat tarbivad, muundav ad, salvestavad või pakkuvad seadmed, mis ei kasuta 
energiat otseselt ega kaudselt sõiduki liikumapanemiseks, aga mis on jõusüste emi toimimisek s hädava jalikud ja 
mida seetõttu peetak se jõusüsteemi osaks.
3.4.4. „Jõuülekandesüsteem“ – jõusüsteemi ühendatud osad mehaanilise energia ülekandmiseks veoenergiamuundur i 
(te) ja rataste vahel.
3.4.5. „Käsi käigukast“ – käigukast, kus käike saab vahetada üksnes juht.
3.5. Üldist
3.5.1. „Nor meer itud heitmed“ – need heitühendid, mille jaoks on käesolevas eeskir jas kehtestatud piirnormid.
3.5.2. Reser veer itud
3.5.3. Reser veer itud
3.5.4. Reser veer itud
3.5.5. Reser veer itud
3.5.6. „Tsükli energiatar ve“ – arvutatud positiivne energia, mida sõiduk vajab ettenähtud tsükli läbimiseks .
3.5.7. „Heitmeohjesüsteemi mõjusust vähendav seade” – konstr uktsioonielement, mis tajub temperatuur i, sõiduki 
kiirust, mootori pöörlemissaged ust, käiku, väljalaske kollektori vaakumit või muid parameetreid, et aktiveer ida, 
muuta, edasi lükata või deaktiveer ida heitmeohjesüstee mi mõne osa tööd, vähendades nii sõiduki tavapärase 
töötamise ja kasutamise tingimustes süste emi mõjusust.
3.5.8. „Valikrežiim“ – juhi valitav töörežiim, mis võib mõjutada heitk oguseid või kütuse- ja/või energiakulu.
3.5.9. „Põhirežiim“ – käesoleva eeskir ja tähenduses üks valikrežiim, mis lülitub sõiduki käivitamisel alati vaikimisi 
sisse, olenemata sellest, millises režiimis oli sõiduk süüte väljake eramisel, kusjuures seda seadistust ei saa 
muuta (et sõiduki käivitumisel lülituks automaat selt sisse mõni teine valikrežiim). Pärast sõiduki sisselülitamist 
saab mõne teise valikrežiimi sisse lülitada ainult juht ise.
3.5.10. „Standardtingimused (heite massi arvutamisel)“ – tingimused, millel on määratud gaas itihedused: 101,325 kPa 
ja 273,15 K (0 °C).
3.5.11. „Väljalask eheitmed“ – gaasilised, tahk ed ja vedelad ühendid, mis väljuvad väljalasket orust.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/14 26.11.2021  
3.5.12. „Konfigureer itav algrežiim“ – käesoleva eeskir ja tähenduses valikrežiim, mille juht saab määrata sõiduki 
käivitamisel automaatselt sisselülituvaks režiimiks. Pärast sõiduki sisselülitamist saab mõne teise režiimi sisse 
lülitada ainult juht ise.
3.6. Tahke te osakes te mass/ar v
Terminit „tahke osakest e arv“ kasutatak se tavaliselt siis, kui mõõdetak se õhus suspendeer itud ainet, ja term init 
„tahket e osakest e mass“ sadestunud aine puhul.
3.6.1. „Tahket e osakest e arv“ – sõiduki väljalask esüste emist väljutatud tahke te osakest e koguhulk, mida on kvantifit ­
seer itud käesolevas eeskir jas sätestatud lahjendus-, proovivõtu- ja mõõtmismeet oditeg a.
3.6.2. „Tahket e osake ste mass“ – sõiduki väljalaskesüst eemist väljutatud tahket e osak este mass, mida on kvantifit ­
seer itud käesolevas eeskir jas sätestatud lahjendus-, proovivõtu- ja mõõtmismeet oditeg a.
3.7. WLTC
3.7.1. „Mootor i nimivõimsus“ (Prated) – mootori mak simaalne kasulik võimsus (kW) ÜRO eeskir ja nr 85 nõuete 
kohaselt.
3.7.2. „Suur im kiirus“ – tootja deklareer itud tippkiir us asjaomasel sõidukil. Deklaratsiooni puudumise korral 
määratak se suur im kiirus ÜRO eeskir ja nr 68 järgides.
3.8. Kord
3.8.1. „Per ioodiliselt rege nereer itav süst eem“ – väljalaskesüst eemi heitmeohjeseade (nt katalüüsmuundur , tahmafi lter), 
mida peab perioodiliselt regenereeri ma.
3.9. Kütuseaur uheide
3.9.1. „Kütusepaak“ – kütust mahuta v paak koos täiteava, täiteava korgi ja kütusepumbag a, kui see on kinnitatud 
kütusepaagile või selle sisse.
3.9.2. „Kütusesüsteem“ – sõiduki osised, mis säilitavad või transpordivad kütust: kütusepaak , kõik kütusetor ud ja 
kütuseaur ude torud, mujale kui kütusepaagile paigalda tud kütusepumbad ja aktiivsöega kütuseaur upüüdur .
3.9.3. „Butaani adsorbeer imise võime“ – butaani mass, mida kütuseaur upüüdur suudab adsorbeer ida.
3.9.4. „BW C300“ – butaani adsorbeer imise võime pärast 300t kütusega vanandamise tsüklit.
3.9.5. „Läbilaskvustegur“ – tegur , mis tuletataks e aja jooksul toimunud süsivesinik e kao põhjal ja mida kasutatakse 
lõpliku kütuseaur uheite kindlakstegemiseks.
3.9.6. „Ühekihiline mittemet allpaak“ – kütusepaak , mis on valmistatud ühest mitteme talse mater jali kihist (sh 
fluor itud/sulf oonitud mater jalid).
3.9.7. „Mitmekihiline paak“ – kütusepaak, mis on valmistatud vähemalt kahest eri mater jali kihist, millest üks on 
süsivesinikke mitteläbi laskev mater jal.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/15  
3.9.8. „Her meetiline kütusepaak“ – kütusepaak , millest lisa B3 punktis 7 määratletud etalonkütuse aurud 24 tundi 
kestva parkimise (katse määratlus lisa C3 punktis 6.5.9) käigus ei eraldu.
3.9.9. „Kütuseaur uheide“ – käesolevas eeskir jas mootor sõiduki parkimise ajal ja vahetult enne hermeetilise 
kütusepaagi täitmist kütusesüsteemist eralduvad süsivesinike aurud.
3.9.10. „Rõhualandusest tingitud kadu“ – süsivesinikud, mis eralduvad hermeetilise kütusepaagi rõhualandusseadisest 
üksnes süsteemis lubatud kütuseaur upüüdur i kaudu.
3.9.11. „Rõhualandusest tingitud kao ülevool“ – rõhualanduskao süsivesinikud, mis lähevad rõhu alandamise ajal 
kütuseaur upüüdur ist läbi.
3.9.12. „Kütusepaagi rõhualandusrõhk“ – minimaalne rõhk , mille juures hermeetiline kütusepaak hakkab üksnes 
paagis valitsevale rõhule reageer ides ventileer uma.
3.9.13. „2 g adsorbaadi läbilöök“ – punkt, milleni jõutaks e, kui kütuseaur upüüdur ist eraldunud süsivesinike 
kumulatiivne kogus on 2 grammi.
3.10. Pardadiagn ostikasüsteem
3.10.1. „Pardadiagnostikas üsteem“ – käesolevas eeskir jas sõidukisisene süstee m, mis suudab avastada jälgita vate 
heitmeohjesüsteemide rikkeid, teha arvutimällu salvestatud veak oodide abil kindlaks rikke tõenäolise asuk oha 
ning lülitada sisse rikkeindikaat ori, et teavitada sõiduki käitaja t.
3.10.2. „Pardadiagnostika tüüpk ond“ – tootja liigituse alusel moodustunud sõidukite rühm, mille väljalaske heitmete ja 
pardadiagnostikasüsteemi omadused on ehituse sarnasuse tõttu eeldatav alt samalaadsed. Kõik samasse 
tüüpk onda kuuluvad sõidukid peavad vastama käesoleva eeskir ja punktis 6.8.1 kindlaks määratud nõuet ele.
3.10.3. „Heitmeohjesüsteem“ – pardadiagnostikasüst eemi puhul mootori elektrooniline juhtseade ning kõik väljalask e­
süsteemi ja kütuseaur ude süste emi osised, mis edastav ad andmeid juhtseadmele või võtavad neid sellelt vastu.
3.10.4. „Rikkein dikaator“ – optiline või akustiline indikaator , mis annab sõiduki juhile selgesti arusaada val viisil teada 
rikkest mõnes heitmet ega seotud osises, mis on ühendatud pardadiagnostikasüst eemiga, või pardadiagnostika ­
süsteemis endas.
3.10.5. „Rike“ – heitmet ega seotud osise või süste emi tõrge, mille tagajärjel ületaksi d heitmed punktis 6.8.2 sätestatud 
piirmäärasid või kui pardadiagnostikasüsteem ei suuda täita lisas C5 sätestatud jälgimise põhinõudeid.
3.10.6. „Lisaõhk“ – pumba või imiklapiga või muul viisil väljalaske süsteemi viidav õhk , mille abil soodustatak se 
heitgaasiv oos sisalduva HC ja CO oksüdeer umist.
3.10.7. „Mootor i töötakti vahelejätt“ – oluk ord, kus kütus sädesüüte ga mootori silindr is ei sütti sädeme puudumise, 
kütuse puuduliku doseer imise või puuduliku rõhu tõttu või mõnel muul põhjusel. Pardadiagnostikasüsteemi 
jälgimise seisuk ohast tähendab see (tootja deklareer itud) töötakti vahelejättude protsenti, mille korral ületav ad 
heitmed punktis 6.8.2 esitatud piirmäärasid, või protsenti, mille korral kuumeneb väljalask ekatalüsaator üle, 
põhjustades pöördumatu kahjustuse.
3.10.8. „Pardadiagnostikas üsteemi sõidutsükkel“ – mootor i käivitamine, sõit režiimis, milles rike, kui see on olemas, 
avastataks, ja mootori seiskamine.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/16 26.11.2021  
3.10.9. „Soojendustsükkel“ – sõiduki käitamine, kuni jahutusaine temperatuur on tõusnud käivitamisaegsega võrreldes 
vähemalt 22 K võrra ja on jõudnud vähemalt 343 kelvinini (70 °C).
3.10.10. „Segu reguleer imine“ – kütuse ja õhu doseer imissuht e muutmine tagasiside alusel. Segu lühiajaline 
reguleer imine on dünaamiline ehk hetk eline. Segu pikaa jaline reguleer imine on sujuvam ja pikemaaegsem. 
Segu pikaaegse reguleer imisega kompe nseer itaks e sõidukite erinevusi ja aja jooksul tekkin ud muutusi.
3.10.11. „Arvutuslik koormus“ – mootor isse jõudva õhu hetke- ja tippv ooluhulga jagatis (kui kõrgus merepinnast on 
teada, korrigeeri takse tippvooluhulka selle alusel). Nii saab dimensioonita väär tuse, mis ei olene mootorist ja 
annab automehhaanikule orienteer ivalt teada, kui palju mootor i töömahust on kasutuses (100 %, kui gaas on 
põhjas).
3.10.12. „Jäädav heitmeohje vaik erežiim“ – oluk ord, kus mootor i juhtseade lülitub jäädav alt režiimi, milles ei ole vaja 
rikkis osise või süst eemi toim imist, kui selle osise või süstee mi tõttu suureneksid sõiduki väljutatavad 
heitk ogused üle punktis 6.8.2 sätes tatud piirmäärade.
3.10.12.1. Siin tähendab „jäädav “ seda, et vaik erežiimi ei saa tagasi pöörata (st diagnostika- või ohjeseade, mis põhjustas 
heitmeohje vaikereži imi sisselülitumise, ei saa järgmises sõidutsüklis toim ida ega kinnitada, et sellele režiimile 
ülemineku põhjustanud tingimusi enam ei ole). Kõiki teisi heitmeohje vaike režiime ei käsitata jäädav atena.
3.10.13. „Jõuvõtuseade“ – mootor iga käitatav seade, mille abil saab kasutada sõidukile paigalda tud abiseadmeid.
3.10.14. „Teabe kättesaada vus“ – sõiduki heitmeohjesüsteemi osade kontrollimiseks, diagnostikak s, tehnohool duseks või 
remondik s vajalik e pardadiagnostikaandmete, sealhulg as kõigi veak oodide kättesaadavus standardse diagnosti ­
kaühenduse loomiseks mõeldud jadaliidese kaudu (nagu on sätes tatud lisa C5 liite 1 punktis 6.5.3.5).
3.10.15. „Piiranguteta“ –
3.10.15.1. vaid tootjalt saadavast pääsuk oodist vms olenematu kättesaadavus või
3.10.15.2. andmete kättesaadavus sellise ühenduse kaudu, mis võimaldab andmeid hinnata, ilma et selleks olek s vaja 
mingit ainulaadset dekodeer imisinf ot (v.a juhul, kui see info on standardne).
3.10.16. „Standardne“ – kogu andmevoo g (sh kõik kasutatud veak oodid) tuleb esitada eeskir jaga sõnaselgelt lubatud 
valdk ondlik e standardit e kohaselt, et vorm ing ja lubatud valikuvõimalused olek s selgelt kindlaks määratud 
ning mootor sõidukitööstuses oleks tagatud mak simaalne ühtlustamine.
3.10.17. Reser veer itud
3.10.18. „Puudus“ – sõiduki pardadiagnostikasüste emi puhul oluk ord, kus jälgita v osis või süste em on pidevalt või 
ajutist elt seisundis, mis raskendab selle muidu tõhusat seiret pardadiagnostikasüst eemiga või ei vasta kõigile 
muudele pardadiagnostikasüste emile esitatavat ele üksikasjalike le nõuet ele.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/17  
3.10.19 „Hädavar iandid“ – vaikerežiimid (v.a heitmeohje vaikerežiim).
3.10.20. „Ootel veak ood“ – diagnostika veak ood, mis salvestataks e rikke esmak ordsel avastamisel, enne kui 
rikkeindikaat or süttib.
3.10.21. „Valmisolek“ – olek , mis näitab, kas diagnostikaseade või nende rühm on pärast viimast välise käsug a 
kustutamist (nt OBD-veak oodilugej a abil) töötanud.
3.11. Korrigeeri tud ümbr itseva õhu temperatuur il tehta v katse (lisa B6a)
3.11.1 „Aktiivne soojussalvesti“ – seade, mis salvestab soojuse mõnes sõiduki seadmes ja vabastab selle 
kindlaksm ääratud aja jooksul pärast mootor i käivitamist mõnes jõusüsteem i osises. Seda iseloomustav ad 
süsteemi salvestatud entalpia ja soojuse jõusüstee mi osistesse vabastamise aeg.
3.11.2. „Isolatsioonimater jal“ – mootorir uumis olev soojust isoleer iv mat erjal, mis on kinnitatud mootor i ja/või raami 
külge ning mida iseloomustab mak simaalne soojusjuhtivus 0,1 W/(mK).
4. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE
4.1. Sõidukitüübi tüübikinnitustaotluse seoses käesoleva eeskir ja nõuet ega esitab tüübikinnitusasutusele sõiduki 
tootja või tema nõuetek ohaselt volitatud esinda ja.
4.1.1. Punktis 4.1 nimetatud taotlus koostatakse käesoleva eeskir ja lisas A1 esitatud näidisteabedokume ndi alusel.
4.1.2. Peale selle peab tootja esitama järgmise teabe :
a)sädesüüteg a mootoriga sõidukite puhul sellist e töötakti vahelejättude miinimum protsent, millest tekkivad 
heitk ogused ületaksid punktis 6.8.2 esitatud piirnorme, kui nii palju töötakti vahelejätte esineks eeskir ja 
B osa lisades kirjeldatud 1. tüüpi katse algusest peale, või mis võik s kaasa tuua väljalask esüsteemi 
katalüsaator i(te) ülekuumenemise enne pöördumatu kahjustuse tekkimist ;
b)pardadiagnostikasüsteemi toimimise põhjalik kirjeldus (sh sõiduki heitmeohjesüsteemi nende osade loetelu, 
mida pardadiagnostikasüst eem jälgib);
c)rikkeindikaat ori kirjeldus, mille kaudu pardadiagnostikasüste em annab sõiduki juhile rikkest teada;
d)(käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suht es:)
tootja kinnitus selle kohta, et pardadiagnostikasüst eem vastab käesoleva eeskir ja lisa C5 liite 1 punkti 7 
sätet ele, milles käsitletakse toim imist kõigis mõistlikult eeldatav ates sõidutingimustes;
e)(käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suht es:)
kava, milles kirjeldatakse üksikasjalikk e tehnilisi kriteeri ume ja esitatakse põhjendused iga diagnosti ­
kaseadme lugeja ja nimeta ja suurendamisek s, mis peab vastama käesoleva eeskir ja lisa C5 liite 1 
punktide 7.2 ja 7.3 nõuet ele, ning lugejat e, nimeta jate ja üldnimeta ja deaktiveer imiseks eeskir ja lisa C5 
liite 1 punktis 7.7 kirjeldatud oluk orras;
f)heitmeohjear vuti urkimise ja loata muutmise vastast e meetmet e kirjeldus;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/18 26.11.2021  
g)asjak ohasel juhul punktis 6.8.1 osutatud pardadiagnostika tüüpk onna andmed;
h)asjak ohasel juhul muude tüübikinnituste koopiad, mis sisaldavad tüübikinnituste laiendamist ja halvenemis ­
tegurite väljaselgitamist võimaldavai d andmeid.
4.1.3. Käesoleva eeskir ja lisa C5 punktis 3 kirjeldatud katseteks esitatakse tüübikinnituskatse eest vastutav ale 
tehnilisele teenistusele kinnitatava pardadiagnostikasüste emiga varustatud sõidukitüüpi või -tüüpk onda 
esindav sõiduk. Kui tehniline teenistus teeb kindlaks, et esitatud sõiduk ei esinda täielikult punktis 6.8.1 
kirjeldatud pardadiagnostika tüüpk onda, esitatakse katseteks kooskõlas käesoleva eeskir ja lisa C5 punktiga 3 
altern atiivsõiduk ja vajaduse korral üks lisasõiduk.
4.2. Väljalaskeheitmet e (sh süsinikdiok siidiheite), kütusekulu, kütuseaur uheite , vastupidav use ja pardadiagnostika ­
süsteemi ja/või elektr ikulu ja elektr isõiduulatuse mõõtmiseg a seotud teabedokumendi näidis on esitatud 
käesoleva eeskir ja lisas A1. Käesoleva eeskir ja lisa A1 punktis 3.2.12.2.7.6 nimetatud teave tuleb kanda 
eeskir ja lisas A2 esitatud tüübikinnituste atise liites se 1 „Pardadiagnostikasüste emiga seotud teave“.
4.2.1. Asjak ohasel juhul tuleb esitada muude tüübikinnituste koopiad, mis sisaldavad tüübikinnitust e laiendamist ja 
halvenemistegur ite väljaselgitamist võimaldavaid andmeid.
4.3. Punkti 6 tabelis A kirjeldatud katsete puhul tuleb tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele 
esitada kinnitatavat tüüpi esinda v sõiduk .
4.3.1. Punkti 4.1.2 alapunkti e kohaldamise korral teeb tüübikinnitusasutus kõnealuses punktis nimetatud andmed 
taotluse korral kätte saadavaks teistele tüübikinnitusasutustele .
4.3.2. Punkti 4.1.2 alapunktide d ja e kohaldamise korral ei anna tüübikinnitusasutus sõidukile kinnitust, kui tootja 
esitatud teave ei vasta käesoleva eeskir ja lisa C5 liite 1 punkti 7 nõuet ele. Käesoleva eeskir ja lisa C5 liite 1 
punkte 7.2, 7.3 ja 7.7 kohaldatakse kõigi mõistlikult eeldatav ate sõidutingimust e korral. Lisa C5 liite 1 
punktides 7.2 ja 7.3 sätes tatud nõuete täitmise hindamisel võtab tüübikinnitusasutus arvesse tehnoloogia taset.
4.3.3. Punkti 4.1.2 alapunkti f kohaldamise korral peavad heitmeohjear vuti muutmist ja urkimist takistavad meetmed 
sisaldama võimalust seda tootja heaksk iidetud programmiga ajak ohastada või kalibreer ida.
4.3.4. Sega-, ühe- ja kahekütuseliste sõidukite tüübikinnituse taotlus peab vastama punktides 5.8 ja 5.9 sätestatud 
lisanõuetele.
4.3.5. Süsteemides, osist es või eraldi seadmestik es pärast tüübikinnituse saamist tehtavad muudatused ei muuda 
tüübikinnitust autom aatselt keht etuks, kui nendeg a ei kaasne algsete omaduste ja tehnilist e näitajat e sellist 
muutmist, mis halvendab mootor i või saasteohjesüst eemi toimivust.
4.4. Tüübikinnitusasutus kontrollib enne sõidukile tüübikinnituse andmist, kas on võetud rahuldava d meetmed, 
millega tagatakse toodangu vastav use reaalne kontroll.
5. TÜÜBIKINNITUS
5.1. Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp vastab punkti 6 nõuetel e, antakse sellele tüübikinnitus.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/19  
5.2. Igale kinnitatud tüübile antak se tüübikinnitusnumber .
5.2.1. Tüübikinnitusnumber koosneb neljast osast, mis eraldatakse üksteisest tärniga (*).
1. osa: suur täht „E“, millele järgneb tüübikinnituse andnud kokkuleppeosalise tunnusnumber (1).
2. osa: number [käesoleva eeskir ja number], millele järgneb R-täht, millele järgnevad:
a)kaks numbr it (sh vajaduse korral null(id)), mis näitavad muudatuste seer iat, mis sisaldab 
tüübikinnituse suhte s kohaldatud ÜRO eeskir ja tehni lisi sätteid (00 tähistab ÜRO eeskir ja 
algversiooni);
b)kaldjoon (/) ja kaks numbr it (sh vajaduse korral null(id)), mis näitavad tüübikinnitusele 
kohaldatud muudatuste seer ia täiendusi (00 tähistab muudatuste seer ia algversiooni);
c)kaldjoon (/) ja kaks tähemärki, mis tähistavad rakendusetappi/-taset (nt 1A, 1B).
3. osa: neljak ohaline järjenumber (sh vajad use korral null(id), järjestuse esimene number on 0001).
4. osa: kahek ohaline järjenumber (sh vajaduse korral null(id)), mis tähistab laiendust, järjestuse 
esimene number on 00).
Kõik numbr id on araabia numbr id.
5.2.2. Käesoleva eeskir ja kohase tüübikinnitusnumbr i näidis:
E11*154R01/01/02*0123*01
Tüübikinnituse nr 0123 esimene laiendus, mille Ühendkuningr iik on andnud välja muudatuste seer ia 01 
täienduse 01 kohaselt 2. tasandi kinnitusena.
5.2.3. Sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbr it teisele sõidukitüübile.
5.3. Teade sõidukitüübile eeskir ja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta 
edastatakse 1958. aasta kokkuleppe osalist ele käesoleva eeskir ja lisas A2 esitatud näidisele vastav al vormil.
5.3.1. Käesoleva teksti muutmise korral (nt kui nähak se ette uued piirnormid) teatat akse 1958. aasta kokkuleppe 
osalistele, millised juba tüübikinnituse saanud sõidukitüübid vastavad uutele sätet ele.
5.4. Igale käesoleva eeskir ja kohaselt kinnitatud tüübile vastav ale sõidukile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil 
kindlaksm ääratud hästi märgata vasse ja kergesti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk , 
millel on:
5.4.1. ringjoonega ümbr itsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud kokkuleppeosalise tunnusnumber;
5.4.2. punktis 5.4.1 kirjeldatud ringist paremal käesoleva eeskir ja number , millele järgneb R-täht, mõttekr iips ja 
tüübikinnitusnumber .
(1)1958. aasta kokkuleppe osaliste tunnusnumbr id on esitatud sõidukit e ehitust käsitleva konsolideer itud resolutsiooni (R.E.3) lisas 3 
(dokument ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6, www .unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp2 9resolutions.html ).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/20 26.11.2021  
5.4.3. Tüübikinnitusmärgil on tüübikinnitusnumbr i järel lisak ood, mille eesmärk on eristada taset (1A, 1B või 2), 
mille kohta tüübikinnitus on antud. See kood tuleks valida eeskir ja lisa A3 tabeli A3/1 kohaselt.
5.5. Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise 1958. aasta kokkuleppele lisatud eeskir ja kohaselt tüübikinnituse saanud 
sõiduki tüübile, ei pea käesoleva eeskir ja alusel tüübikinnituse andnud riik punktis 5.4.1 nimetatud sümbolit 
kordama; sellisel juhul paigutatakse kõigi käesoleva eeskir ja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis 
tüübikinnituse andmise aluseks olnud eeskir jade numbr id, tüübikinnitusnumbr id ja lisatähised punktis 5.4.1 
ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa (vt lisa A3).
5.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.
5.7. Tüübikinnitusmärk paigutataks e sõiduki andmeplaadile või selle lähedusse.
5.7.1. Käesoleva eeskir ja lisas A3 on esitatud tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised.
5.8. Lisanõuded segakütuseliste sõidukite tüübikinnituse jaoks
Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suht es.
5.8.1. Segakütuselise etanoolisõiduki tüübikinnituse saamiseks peab sõidukitootja kirjeldama sõiduki võimet 
kohanduda bensiini ja etanooli seguga, mille etanoolisisaldus on kuni 85 %.
5.9. Lisanõuded ühe- ja kahekütuseliste gaasisõidukite jaoks .
5.9.1. Veeldatud naftagaasi või maag aasi puhul kasutata v kütus märgitak se eeskir ja lisas A1 sätestatud 
teabedokumenti .
5.10. Pardadiagn ostikasüsteemi tüübikinnitusnõuded
5.10.1. Tootja peab tagama, et kõigil sõidukit el oleks pardadiagnostikasüst eem.
5.10.2. Pardadiagn ostikasüsteem peab olema kavandatud, ehitatud ja sõidukile paigald atud nii, et see suudaks 
halvenemise ja rikke liigi kindlaks teha sõiduki kogu kasutusaja jooksul.
5.10.3. Pardadiagn ostikasüsteem peab tavapärase kasutamise tingimust es vastama käesoleva eeskir ja nõuetele.
5.10.4. Defektse osiseg a katsetamisel (nagu sätes tatud eeskir ja lisa C5 liites 1) peab pardadiagnostikasüst eemi 
rikkeindikaat or sellest märku andma. Pardadiagnostikasüsteemi rikkeindikaat or võib selle katse käigus rikkest 
teada anda ka siis, kui heitmed jäävad alla punktis 6.8 sätestatud piirnormide.
5.10.5. (Käes olevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suhte s)
Tootja peab tagama, et pardadiagnostikasüst eem vastab käesoleva eeskir ja lisa C5 liite 1 punktis 7 sätestatud 
toimivusnõuet ele kõikide mõistlikult eeldatavat e sõiduolude korral.
5.10.6. (Käes olevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suhte s)
Tootja peab käesoleva eeskir ja lisa C5 liite 1 punkti 7.6 kohaselt salvestatavad ja sõiduki pardadiagnostika ­
süsteemi kaudu esitatavad toimivusandmed tegema hõlpsasti ja krüpt eerimata kujul kättesaada vaks riigi 
ametiasutustele ja sõltumatut ele ettevõtjatel e.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/21  
5.11. Kütuse- ja/või elektr ienergiakulu jälgimise seadmete tüübikinnituse nõuded
5.11.1. Tootja tagab, et järgmistel M1- ja N1-kategoo ria sõidukit el olek s seade, mis teeb kindlaks sõiduki kasutatud 
kütuse- ja/või elektr ienergiak oguse, säilitab neid andmeid ning teeb need kättesaadavaks:
a)ainult sisepõlemismootori ga sõidukid ja välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukid, mis tööta vad üksnes 
mineraal- või biodiislikütusel, bensiinil, etanoolil või nende kombinatsioonil;
b)välise laadimisega hübr iidelektr isõidukid, mis töötavad elektr il ja mõnel alapunktis a nimetatud kütusel.
5.11.2. Kütuse- ja/või elektr ienergiakulu jälgimise seade peab vastama liites 5 sätes tatud nõuetel e.
6. SPETSIFIKA TSIOONID JA KATSED
6.1. Üldist
6.1.1. Sõiduk ja selle osised, mis võivad mõjutada CO2 heidet ning kütusekulu või elektr ikulu ja gaas iliste ühendite 
heidet (sh kütuseaur uheidet, tahke te osakes te massi ja arvu, kui viimast on vaja mõõta), peavad olema 
kavandatud, ehitatud ja monteeri tud nii, et sõiduk vastak s oma kasuliku tööea jooksul tavapärasel kasutamisel 
ja tavapärastes kasutustingimustes (niiskus, vihm, lumi, kuum, külm, liiv, mustus, vibratsioon, kulumine jne) 
käesoleva eeskir ja sätetele. See hõlmab kõigi heitmeohjesüsteem i (sh kütuseaur uheite ohje) voolikut e, liitmik e 
ja ühenduste turvalisust.
Väljalaskeheitmet e, CO 2 ja kütuse- või elektr ikulu puhul loetak se see nõue täidetuks, kui täidetud on 
punktide 6.3 ja 8.2 nõuded.
Kütuseaur uheite puhul loetakse see nõue täidetuk s, kui täisetud on punktide 6.6 ja 8.3 nõuded.
6.1.2. Katsetata va sõiduki heitmet ega seotud osised ja funktsionaalsus peavad esindama kavandatud tootmisseer iat, 
millele tüübikinnitust taotletaks e. Tootja ja vastuta v asutus lepivad kokku, milline sõiduki katsemudel on 
representatiivne.
6.1.3. Hermeetilise kütusepaagig a sõidukit el peab olema ka süst eem, mis vahetult enne tankimist vabastab 
kütusepaagi rõhu alt üksnes kütuseaur upüüdur i kaudu, mille ainus otstar ve on kütuseaur ude kogumine. Surve 
väljalaskmine kütuseaur upüüdur i kaudu on ka ainus lubatud võimalus juhuks, kui kütusepaagi rõhk ületab 
turvalise töörõhu.
6.1.4. Sõiduki seisund katsele tulles
6.1.4.1. Heitmekatsetele tulles peavad määrdeainete ja jahutusaine tüüp ja kogused olema sellised, nagu tootja on 
sõiduki tavapärase kasutamise jaoks kindlaks määranud.
6.1.4.2. Heitmekatsetele tulles peab sõiduki kütuse liik vastama käesoleva eeskir ja lisa B3 nõuetele.
6.1.4.3. Kõik heitmeohjesüste emid (sh kütuseaur uheite omad) peavad olema töökorras.
6.1.4.4. Mootor peab olema sellise tehnilise lahendusega , et karterist ei eralduk s heitmeid.
6.1.4.5. Heitmekatsetes kasutata vad rehvid peavad vastama käesoleva eeskir ja lisa B6 punktis 2.4.5 esitatud 
määratlusele.
6.1.5. Kütusepaagi täitea vaET Euroopa Liidu Teata ja L 423/22 26.11.2021  
6.1.5.1. (1A-tase)
Kui punktist 6.1.5.2 ei tulene teisiti, peab bensiini- või etanoolipaagi täiteava olema kavandatud nii, et paaki ei 
ole võimalik täita tankur i püstolist, mille välisläbimõõt on 23,6 mm või üle selle.
(1B-tase)
Kütusepaagi täitea vade jaoks nõudeid ei ole.
6.1.5.2. Punkti 6.1.5.1 ei kohaldata sõidukitele, mis vastavad mõlemale järgmisele tingimusele:
6.1.5.2.1. sõiduk on kavandatud ja ehitatud nii, et pliibensiin ei kahjusta ühtki heitmeohjeseadist, ning
6.1.5.2.2. sõiduk on silmatorka valt, loetav alt ja kustutamatult märgistatud ISO 2575:2010 (Road vehicles – Symbols for 
controls, indicators and tell-tales) kohase pliivaba bensiini tähisega kohas, kus see on kütusepaaki täitvale 
isikule kohe nähtav . Lisamärgistus on lubatud.
6.1.6. Tuleb võtta meetmeid, et vältida ülemäärast kütuseaur uheidet ning kütuse väljav oolamist täiteava korgi 
puudumise tõttu. Selleks võib kasutada järgmist:
6.1.6.1. automaatselt avanev ja sulguv kütuse täiteava kork, mis ei ole eemaldatav ;
6.1.6.2. disain, mis ei lase kütuseaure täitea va korgi puudumise korral ülemäärases koguses eralduda, või
6.1.6.3. mõni muu samasuguse mõjug a meede. Sellisek s lahenduseks võib muu hulga s olla lõastatud või süütevõtme ga 
lukustatav täiteava kork. Viimasel juhul peaks saama võtit korgist eemaldada ainult lukustatud olekus.
6.1.7. Elektroonikasüstee mide turvameetmed
6.1.7.1. Kui sõidukil on heitmeohjear vuti (sh kütuseaur uheitmeohje oma, ka siis, kui see on väljalask esüsteemi 
heitmeohjear vuti osa), ei tohi seda olla võimalik muuta (v.a tootja lubatud juhtudel). Tootja lubab muutmist 
siis, kui seda on vaja sõiduki diagnostikaks, hoolduseks, kontrollimisek s, moder niseer imiseks või 
parandamisek s. Kõik ümber programmeer itavad arvutik oodid ja tööparameetr id peavad olema urkimiskindlad 
ning andma kaitse, mis vastab standardile ISO 15031–7:2013. Kõik eemaldatavad kalibreer imismälukiibid 
peavad olema kapseldatud, kaetud pitseer itud korpusega või kaitstud elektronalgor itmideg a ega tohi olla 
muudetavad ilma eritööriistu ja -võtt eid kasutamata.
6.1.7.1.1. Punktis 6.1.7.1 sätestatud viisil kaitstud võivad olla üksnes otseselt heitmereguleer imise ja vargusevastase 
kaitsega seotud osad.
6.1.7.2. Arvuti kaudu sisestata vad mootor i tööparameetr id ei tohi olla ilma eritööri istu ja -võtte id kasutamata 
muudetavad (nt joodetud või kapseldatud arvutiosised või pitseer itud (või joodetud) korpused).
6.1.7.3. Tootjad võivad taotleda vastutav alt asutuselt ühele nendest nõuet est erandit nende sõidukite puhul, mis 
tõenäoliselt ei vaja kaitset. Kriteer iumid, mida vastutav asutus erandi tegemise kaalumisel arvesse võtab, peavad 
hõlmama muu hulg as töökiipide kätte saadavust, sõiduki kõrgjõudlusvõimet ja kavandatavat sõiduki 
müügimahtu.
6.1.7.4. Tootjad, kes kasutavad programmeer itavaid süstee me, peavad takistama loata ümber programmeer imist. 
Tootjad peavad kasutama arenenud urkimisvastase kaitse strateegiaid ja kirjutuskaitsefunktsioone, mis 
nõuavad elektroonilist pääsu eemal asuvasse tootja hallatavasse arvutisse. Piisav at urkimisvastast kaitset 
andvad meet odid peavad olema saanud vastuta va asutuse heaksk iidu.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/23  
6.1.8. Ümardamine
Kui mujal käesolevas eeskir jas ei ole sätestatud teisiti, on nõuet e täitmise hindamisel kasutata va ümardamise 
reeg lid esitatud eeskir ja punktides 6.1.8.1 ja 6.1.8.2.
6.1.8.1. Kui viimasena säilitatavast kohast paremale jääv number on väiksem kui 5, jääb viimane säilitata v number 
muutumatuks .
Näide
Kui tulemus on 1,234 grammi, aga alles peab jääma vaid kaks komak ohta, peab lõpp tulemus olema 
1,23 grammi.
6.1.8.2. Kui viimasena säilitatavast kohast paremale jääv number on 5 või suurem, suurendatak se viimast säilitata vat 
numbr it ühe võrra.
Näide
Kui tulemus on 1,236 grammi, aga alles peab jääma vaid kaks komak ohta, peab lõpp tulemus olema 
1,24 grammi, sest 6 on suurem kui 5.
6.1.9. Heitmeohjesüsteemi mõjusust vähendav ate seadmete kasutamine on keelatud. Keeldu ei kohaldata, kui:
a)selline seade on vajalik mootor i kaitsmisek s kahju või õnnetusjuhtumi eest ning sõiduki ohutuks 
kasutamisek s;
b)seade ei tööta kauem, kui on vaja mootori käivitamiseks,
või
c)need tingimused sisalduvad olulisel määral keskmist e väljalask etorust väljuvate ja kütuseaur u heitk ogust e 
kontrollimise katses.
6.2. Katse kord
Tabelis A on esitatud erinevad sõiduki tüübikinnituse katsenõuded.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/24 26.11.2021  
Tabel A
Katsenõuete kohaldamine tüübikinnituse ja laiendamise korral 
Sõidukikategooria Sädesüüteg a mootoriga sõidukid (sh hübr iidid) (1), (2)Survesüüt emootoriga 
sõidukid (sh 
hübr iidid)Täiselek -
trisõidu -
kidVesinikkütu -
seelemendiga 
sõiduk
Ühekütuselised Kahekütuselised (3)Segakütuse -
lised (3)Ühekütuselised
Etalonkütus Bensiin LPG Maag aas/ 
biometaanVesinik 
(sisepõle -
mismoo -
tor)Bensiin Bensiin Bensiin Bensiin Diislikü -
tusBensiin — Vesinik 
(kütuseele -
ment) LPG Maag aas/ 
biometaanVesinik 
(sisepõlemis -
mootor) (4)Etanool (E85)
1. tüüpi katse (mõõdetavat e 
komponentide kohaldata vus kütuste le 
ja sõidukit ehnoloogiale ning seega 
mõõtmise käik on esitatud tabelites 1A 
ja 1B) (piir normid)Jah Jah(5) Jah(5) Jah(4) Jah
(mõlemad 
kütused)Jah
(mõlemad 
kütused)Jah
(mõlemad 
kütused)Jah
(mõlemad 
kütused)Jah Jah — —
Korrigeeritud ümbr itseva õhu 
temperatuur il tehta v katse
(14 °C katse)Jah Jah Jah Jah(4) Jah
(mõlemad 
kütused)Jah
(mõlemad 
kütused)Jah
(mõlemad 
kütused)Jah
(mõlemad 
kütused)Jah Jah — —
Kütuseaur uheide
(4. tüüpi katse)Jah Jah(6) Jah(6) — Jah
(ainult 
bensiin)Jah
(ainult 
bensiin)Jah
(ainult 
bensiin)Jah
(ainult 
bensiin)— Jah — —
Vastupida vus
(5. tüüpi katse)Jah Jah Jah Jah Jah
(ainult 
bensiin)Jah
(ainult 
bensiin)Jah
(ainult 
bensiin)Jah
(ainult 
bensiin)Jah Jah — —
OBD Jah Jah Jah Jah Jah Jah Jah Jah Jah Jah — —
OBFCM Jah — — — — — — Jah
(mõlemad 
kütused)Jah Jah — —ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/25  
(1)Katse kord vesinikusõidukite jaoks keht estatakse hiljem.
(2)Tahket e osak este massi ja arvu piirnorme ning vastavat mõõtmisk orda kohaldatakse ainult otsesissepr itsega sõidukitele.
(3)Kahe- ja segakütuselise sõiduki kombinatsiooni puhul kohaldatakse mõlemat katsenõuet.
(4)Kui sõiduk töötab vesinikuga, määratak se vaid NO x heide.
(5)(Ainult 1A-tase) Tahket e osakest e massi ja arvu piirnorme ning vastavat mõõtmisk orda ei kohaldata. (Ainult 1B-tase) Kui ühekütuselisel gaasisõid ukil on bensiinipaak, tehak se katse ka etalonkütust kasutades.
(6)Kui ühekütuselisel gaasi sõidukil on bensiinipaak, muul juhul ja 1A-taseme puhul „–“.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/26 26.11.2021  
6.2.6. Igale allpool nimetatud sõidukitüüpk onnale antak se kordumatu tunnusk ood, mis on järgmisel kujul:
FT-nnnnnnnnnnnnnnn- WMI
kus:
FT on tüüpk onna tunnus:
a)IP = punktis 6.3.2 määratletud interpolats ioonitüüpk ond interpolats ioonimeetod il või ilma selleta
b)RL = punktis 6.3.3 määratletud sõidutakistustüüpk ond
c)RM = punktis 6.3.4 määratletud sõidutakistusmaatr iksi tüüpk ond
d)PR = punktis 6.3.5 määratletud perioodiliselt regener eeritavat e süsteemide (Ki) tüüpk ond
e)AT = lisa B6a punktis 2 määratletud ATCT -tüüpk ond
f)EV = punktis 6.6.3 määratletud kütuseaur uheite tüüpk ond
g)DF = punktis 6.7.5 määratletud vastupidav ustüüpk ond
h)OB = punktis 6.8.1 määratletud pardadiagnostika tüüpk onna tunnusk ood
i)ER = punktis 6.9.2 määratletud reagent e kasutava väljalask eheitmete järeltöötlussüs teemi tüüpk onna 
tunnus
j)GV = punktis 6.3.6.3 määratletud gaas isõiduki tüüpk onna tunnus
nnnnnnnnnnnnnnn on kuni viietei stkümnest tärgist koosnev tunnus, milles võib kasutada vaid numbreid 0–9, 
tähti A–Z ja allkr iipsu (_).
WMI (rahvusvaheline tootjakood) on standardi ISO 3780:2009 kohane kood, mis on igal tootjal erinev .
Rahvusvahelise tootjakoodi omanik peab tagama, et tunnusk oodi nnnnnnnnnnnnnnnnnnn ja WMI 
kombinatsioon olek s tüüpk onnale ainuomane ning et nnnnnnnnnnnnnnnnnnn olek s konkreetse 
rahvusvahelise tootjak oodi puhul tüübikinnituse saamisek s teht avat es tüübikinnituskatsetes ainulaadne.
6.3. 1. tüüpi katse kirjeldus (WL TP)
1. tüüpi katse tehakse kõigi punktis 1 nimetatud sõidukiteg a. Järgitakse käesoleva punkti ning B lisade 
katsek orda ja nõudeid (nagu asjak ohane).
6.3.1. 1. tüüpi katse tehakse järgmist e tingimust e kohaselt:
a)WLTC katsetsüklid, nagu on kirjeldatud lisas B1;
b)käigu valik ja käiguvahetuspunkti kindlaksteg emine, nagu on kirjeldatud lisas B2;
c)sobiv(ad) kütus(ed), nagu on sätestatud lisas B3;
d)sõidutakistus ja veojõust endi seadistus, nagu on kirjeldatud lisas B4;
e)lisas B5 kirjeldatud katsevar ustus;
f)lisades B6 ja B8 kirjeldatud katsek ord;
g)lisades B7 ja B8 kirjeldatud arvutusmeet odid.
6.3.2. Interp olatsioonitüüpk ond
6.3.2.1. Ainult sisepõlemismootori ga sõidukite interpolats ioonitüüpk ond
6.3.2.1.1. Sõidukid võivad kuuluda samasse interpolats ioonitüüpk onda järgmistel juhtudel (eraldi ja ühesk oos):
a)nad kuuluvad eri sõidukiklassidesse, nagu on kirjeldatud lisa B1 punktis 2;
b)nende puhul kasutatak se erinevat kiiruse vähendamist, nagu on kirjeldatud lisa B1 punktis 8;
c)neil on erinevad piiratud kiirused, nagu on kirjeldatud lisa B1 punktis 9.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/27  
6.3.2.1.2. Samasse interpolats ioonitüüpk onda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mille järgmised sõiduki/jõusüst eemi/ 
käigukasti omadused on ühesugused:
a)sisepõlemismootor i liik: kütuse liik (segakütuseliste või kahekütuseliste sõidukite korral liigid), 
põlemisprotsessi liik, mootori töömaht, täisk oormusel käitamise karakte ristikud, mootoritehnoloogia ja 
laadimissüsteem ning ka muud mootor i alamsüst eemid või omadused, millel on WLTP tingimust es 
märkimisväär ne mõju CO 2 heite massile;
b)kõikide CO 2 heite massi mõjutav ate jõusüstee mi osiste toim imisstrateegia;
c)käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, variaatorkäi gukast) ja mudel (nt pöördemomendi nimiväär tus, käikude 
arv, sidur ite arv jne);
d)n/v suhe (mootor i pöörlemissaged use ja sõiduki liikumiskiir use jagatis). See nõue loetakse täidetuks, kui 
kõikide vaadeldavat e ülekandear vude puhul jääb kõige sagedamini paigaldatud käigukastiliigi n/v suhet e 
erinevus 8 % piiresse;
e)veotelg ede arv.
6.3.2.1.3. Kui kasutatakse alternati ivset näita jat (nt suuremat nmin_dr ive (nagu on kirjeldatud lisa B2 punkti 2 alapunktis k) 
või täiendavat võimsusohutusvar u (ASM, määratlus lisa B2 punktis 3.4)), peab see olema ühe interpolatsiooni ­
tüüpk onna piires sama.
6.3.2.2. Välise laadimiseta ja välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite interpolats ioonitüüpk ond
Peale punkti 6.3.2.1 nõuete võivad samasse interpolats ioonitüüpk onda kuuluda üksnes need välise laadimiseg a 
ja välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukid, mille järgmised omadused on ühesugused:
a)Elektr imasinate tüüp ja arv konstr uktsioonitüüp (asünkroonne/sünkroonne jne), jahutusaine tüüp (õhk , 
vedelik) ning muud omadused, millel on WLTP tingimustes märga tav mõju CO2 heite massile ja 
elektr ikulule;
b)laetava veoelektr isalvestussüstee mi liik (elektrok eemilise elemendi liik, mahtuvus, nimipinge, nimivõimsus, 
jahutusaine tüüp (õhk, vedelik));
c)elektr imasina ja laetava veoelektr isalvestussüstee mi, laetava veoelektr isalvestussüstee mi ja madalpinge allika 
ning laadimispistiku ja laetava veoelektr isalvestussüste emi vahelise elektr ienergiamuundur i liik ning muud 
omadused, millel on WLTP tingimust es märgata v mõju CO2 heite massile ja elektr ikulule. Tootja soovil ja 
tüübikinnitusasutuse heaksk iidul võib tüüpk ond hõlmata ka laadimispistiku ja laetava veoelektr isalvestus ­
süsteemi vahelisi elektr ienergiamuundureid, millel on väik sem laadimiskadu;
d)laetuskulutsüklite arvu erinevus katse alguse ja lõpu vahel (üleminekutsükke l kaasa arvatud) ei tohi olla 
suurem kui üks.
6.3.2.3. Täiselektr isõidukite interpolatsioonitüüpk ond
Samasse interpolats ioonitüüpk onda võivad kuuluda üksnes täiselektr isõidukid, mille järgmised elektr ilise 
jõusüsteemi / käigukasti omadused on ühesugused:
a)Elektr imasinate tüüp ja arv konstr uktsioonitüüp (asünkroonne/sünkroonne jne), jahutusaine liik (õhk, 
vedelik) ning muud omadused, millel on WLTP tingimust es märgata v mõju elektr ikulule ja sõiduulatusele;
b)laetava veoelektr isalvestussüstee mi liik (elektrok eemilise elemendi liik, mahtuvus, nimipinge, nimivõimsus, 
jahutusaine tüüp (õhk, vedelik));
c)käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, variaatorkäi gukast) ja mudel (nt pöördemomendi nimiväär tus, käikude 
arv, sidur ite arv jne);
d)veotelg ede arv;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/28 26.11.2021  
e)elektr imasina ja laetava veoelektr isalvestussüstee mi, laetava veoelektr isalvestussüstee mi ja madalpinge allika 
ning laadimispistiku ja laetava veoelektr isalvestussüste emi vahelise elektr ienergiamuundur i liik ning muud 
omadused, millel on WLTP tingimustes märga tav mõju elektr ikulule ja sõiduulatusele laetuskulurežiimis. 
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib tüüpk ond hõlmata ka laadimispistiku ja laetava 
veoelektr isalvestussüste emi vahelisi elektr ienergiamuundureid, millel on väiksem laadimiskadu;
f)kõikide elektr ikulu mõjutav ate jõusüstee mi osist e toim imisstrateegia;
g)n/v suhe (mootor i pöörlemissaged use ja sõiduki liikumiskiir use jagatis). See nõue loetakse täidetuks, kui 
kõikide vaadeldavat e ülekandear vude puhul jääb kõige sagedamini paigaldatud käigukastiliigi ja -mudeli n/v 
suhete erinevus 8 % piiresse.
6.3.2.4. Välise laadimisega ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukite interpol atsioonitüüpk ond
Samasse interpol atsioonitüüpk onda võivad kuuluda üksnes välise laadimiseg a ja välise laadimiseta 
kütuseelemendiga hübr iidsõidukid, mille järgmised elektr ilise jõusüsteemi / kütuseelemendi / käigukasti 
omadused on ühesugused:
a)Elektr imasinate tüüp ja arv konstr uktsioonitüüp (asünkroonne/sünkroonne jne), jahutusaine tüüp (õhk , 
vedelik) ning muud omadused, millel on WLTP tingimust es märgata v mõju kütusekulule (või 
-säästlikkusele) ja elektr ikulule;
b)kütuseelemendi tüüp (mudel, nimiping e, jahutusaine tüüp (õhk , vedelik)) ning samuti muud kütuseelemendi 
alamsüste emid või omadused, millel on WLTP tingimust es märgata v mõju kütusekulule (või -säästlikkusele);
c)laetava veoelektr isalvestussüste emi liik (elektrok eemilise elemendi liik, mahtuvus, nimipinge , nimivõimsus, 
jahutusaine tüüp (õhk, vedelik));
d)käigukasti liik (nt käsi-, automaat -, variaatorkäigukast) ja mudel (nt pöördemomendi nimiväär tus, käikude 
arv, sidur ite arv jne);
e)veotelg ede arv;
f)elektr imasina ja laetava veoelektr isalvestussüst eemi, laetava veoelektr isalvestussüst eemi ja madalpingeallika 
ning laadimispistiku ja laetava veoelektr isalvestussüsteemi vahelise elektr ienergiamuundur i liik ning muud 
omadused, millel on WLTP tingimust es märgata v mõju kütusekulule (või -säästlikkusele) ja elektr ikulule. 
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse heaksk iidul võib tüüpk ond hõlmata ka laadimispistiku ja laetava 
veoelektr isalvestussüste emi vahelisi elektr ienergiamuundureid, millel on väiksem laadimiskadu;
g)kõikide kütusekulu (või -säästlikkust) ja elektr ikulu mõjutavat e jõusüsteemi osist e toimimisstrateegia;
h)n/v suhte d. See nõue loetakse täidetuks, kui kõikide vaadelda vate ülekandear vude puhul jääb kõige 
sagedamini paigald atud käigukastiliigi ja -mudeli n/v suhete erinevus 8 % piiresse.
6.3.3. Sõidutakistustüüpk ond
Samasse sõidutakistustüüpk onda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mille järgmised omadused on ühesugused:
a)käigukasti liik (nt käsi-, automaat-, variaatorkäi gukast) ja mudel (nt pöördemomendi nimiväär tus, käikude 
arv, sidur ite arv jne). Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võib tüüpk onda lisada väik sema 
võimsuskaoga jõuülekande;
b)n/v suhe (mootor i pöörlemissaged use ja sõiduki liikumiskiir use jagatis). See nõue loetakse täidetuks, kui 
kõikide vaadeldavat e ülekandear vude puhul jääb kõige sagedamini paigaldatud käigukastiliigi n/v suhet e 
erinevus 25 % piiresse;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/29  
c)veotelg ede arv;
Kui tühikäigul on ühendatud vähemalt üks elektr imasin ja sõidukil ei ole vaba jooksur ežiimi (lisa B4 
punkt 4.2.1.8.5), nii et elektr imasin ei mõjuta sõidutakistust, siis kohaldataks e punkti 6.3.2.2 alapunkti a ja 
punkti 6.3.2.3 alapunkti a.
Kui peale sõiduki massi, veeretakistusjõu ja aerodünaamika esineb erinevusi, millel on märga tav mõju 
sõidutakistusele, siis seda sõidukit ei peeta tüüpk onda kuuluvaks (v.a juhul, kui vastuta v asutus on selle 
heaks kiitnud).
6.3.4. Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk ond
Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda võivad kuuluda sõidukid, mille suur im tehniliselt lubatud täismass on 
≥ 3 000 kg.
Sõidukid, mille suur im tehniliselt lubatud täismass on ≥ 2 500 kg, võivad kuuluda sõidutakistusmaatr iksi 
tüüpk onda tingimusel, et juhiistme R-punkti kõrgus maapinnast on üle 850 mm.
„R-punkt“ on istme võrdluspunkt, nagu on määratletud sõidukit e ehitust käsitleva konsolideer itud resolutsiooni 
(R.E.3) 1. lisa punktis 2.4.
Samasse sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mille järgmised omadused on 
ühesugused:
a)käigukasti liik (nt käsi-, automa at-, variaatorkäigukast);
b)veotelg ede arv.
6.3.5. Perioodiliselt regenere eritavat e süsteemide (Ki) tüüpk ond
Samasse perioodiliselt regener eeritavate süst eemide tüüpk onda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mille 
järgmised omadused on ühesugused:
a)sisepõlemismootor i liik: kütuse liik, põlemisprotsess;
b)perioodiliselt regener eeritav süsteem (st katalüsaat or, tahmafi lter);
i) konstr uktsioon (s.t korpuse tüüp, väär ismetalli tüüp, substraadi tüüp, elemenditihedus);
ii) tüüp ja tööpõhimõt e;
iii) maht ±10 %;
iv) asuk oht (tem peratuur ±100 °C teisel suur imal võrdluskiir usel);
c)iga tüüpk onda kuuluva sõiduki katsemass peab võrduma perioodiliselt rege nereer itavate süste emide 
tõenduskatses kasutatud sõiduki katsemassiga pluss 250 kg või olema väiksem .
6.3.6. Gaasisõidukite tüüpk ond
6.3.6.1. Gaasisõidukid võib rühmitada veeldatud naftagaasil või maag aasil/biometaanil töötavat e sõidukit e tüüpk onda, 
mis määratakse kindlaks algsõiduki põhjal. Sõidukit e puhul, mis töötavad ka vedelkütusel, kehtib selline 
rühmitamine ainult siis, kui sõiduk töötab gaas kütusel.
6.3.6.2. Gaasisõidukite algsõiduk on kütusesüsteem i kohanduvuse tõendamiseks valitud sõiduk , millega teised 
tüüpk onna sõidukid sarnanevad. Tüüpk onnas võib olla ka mitu algsõidukit.
6.3.6.3. Gaasisõidukite tüüpk onna liige
6.3.6.3.1. Gaasisõidukite tüüpk onda võib liigitada ainult sõidukeid, millel on järgmised algsõiduki(te)g a samad 
põhiomadused:
a)selle on tootnud sama tootja;
b)sellele kohaldatakse samu heitmet e piirnorme;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/30 26.11.2021  
c)kui gaaskütusesüst eemil on kogu mootor i jaoks keskne mõõtes eade, on selle sertifitseer itud väljundvõimsus 
0,7–1,15k ordne algsõiduki oma;
d)kui gaaskütusesüst eemil on iga silindr i jaoks eraldi mõõte seade, on selle iga silindr i sertifitseer itud 
väljundvõimsus 0,7–1,15k ordne algsõiduki oma;
e)kui on paigaldatud katalüsaat or, on see sama tüüpi (st kolmeastmeline, oksüdatsiooni-, lämmastik oksiide 
redutseer iv);
f)gaaskütusesüst eem (k.a rõhuregulaat or) on sama tootja tehtud ja sama tüüpi: induktsioon, aurupritse (ühe- 
või mitmepunktipr itse), vedelikupr itse (ühe- või mitmepunktipr itse);
g)gaaskütusesüst eemil on sama tüüpi ja sama spetsif ikatsiooniga elektrooniline juhtplokk, millel on samad 
tarkvarapõhimõtted ja ohjestrateegia. Sõidukil võib olla ka teine, algsõidukil puuduv elektrooniline 
juhtplokk , kui seda kasutatakse üksnes sissepr itsepihustit e, lisasulgeklappide juhtimiseks ning lisaandur itelt 
andmete kogumiseks.
6.3.6.3.2. Punkti 6.3.6.3.1 alapunktides c ja d sätestatud nõuet ega seoses kehtib järgmine:
Kui tõendamise käigus ilmneb, et kaks gaasisõidukit võivad kuuluda samasse tüüpk onda (v.a sertifitseer itud 
väljundvõimsus, mis on vastavalt P1 ja P2 (P1 < P2)) ja mõlemaid katsetatakse kui algsõidukeid, loetakse 
sõiduk tüüpk onda kuuluvaks, kui selle sertifitseer itud väljundvõimsus on vahemikus 0,7 × P1 ... 1,15 × P2.
6.3.7. Lisanõuded sõidukitel e, mis tööta vad veeldatud naftagaasil või maag aasil/biometaanil
6.3.7.1. Lisanõuded sõidukitel e, mis tööta vad veeldatud naftagaasil või maag aasil/biometaanil, on esitatud lisas B6.
6.3.7.2. B lisades sätestatud 1. tüüpi katse puhul katsetatakse ühekütuselisi gaasisõiduk eid kas veeldatud naftagaasi või 
maagaasi/biometaani varieeruva koostise suhte s, nagu on sätes tatud saasteainet e heite ga seoses lisas B6, 
kusjuures kasutatak se kütust, mida kasutati kasuliku võimsuse mõõtmiseks ÜRO eeskir ja nr 85 kohaselt.
6.3.7.3. Kah ekütuselisi gaasisõidukeid katsetatakse bensiini ja kas veeldatud naftagaasi või maag aasi/biometaaniga. 
Veeldatud naftagaasi või maag aasi/biometaaniga tehakse katsed nende varieeruva koostise suhte s, nagu on 
sätestatud saasteainet e heiteg a seoses lisas B6, ja kasutades kütust, mida kasutati kasuliku võimsuse 
mõõtmisek s ÜRO eeskir ja nr 85 kohaselt.
6.3.7.4. Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suht es.
Olenemata punkti 6.3.7.2 nõudest loetakse ühekütuselisi gaasisõidukeid 1. tüüpi katsega seoses ainult 
gaaskütusel töötavateks.
6.3.8. Lisanõuded segakütuseliste sõidukite jaoks
6.3.8.1. Segakütuselist e sõidukite puhul peab katsete käigus üleminek ühelt etalonkütuselt teisele toim uma mootori 
seadistust käsitsi muutmata.
6.3.9. OBFCM
Ainult 1A-tase
Kütuse- ja/või energiakulu seire seade tuvastab parameetr id ja salvestab kasutuseav äärtused, nagu nõutud 
liites 5.
6.3.10. Gaasiliste heitmet e piirnormid ning tahket e osakes te mass ja arv (kui viimane on nõuta v)
Saadud gaasiliste heitmet e massid ning tahke te osakes te mass ja arv (kui viimane on nõutav) peavad olema 
väik semad tabelis 1A (1A-tase) või tabelis 1B (1B-tase) esitatud piirnormidest.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/31  
Tabel 1A
Seda tabelit kohaldatakse ainult 1A-taseme suht es. 
Heitmete piir nor mid 1. tüüpi katse puhul 
Tuletatud mass
(RM) (kg)Piirnormid
Süsinikmonook -
siidi (CO) massSüsivesinike 
kogusisaldus
(THC)Süsivesinike (v.a 
metaan) mass
(NMHC)Lämmastik oksii -
dide mass
(NO x)Süsivesinike ja 
lämmastik oksii -
dide koondmass
(THC + NO x)Tahket e osakest e 
mass
(PM)Tahket e osak este arv
(PN)
L1
(mg/km)L2
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L2 + L4
(mg/km)L5
(mg/km)L6
(arv/km)
Kategoor ia Klass SÄ SU SÄ SU SÄ SU SÄ SU SÄ SU SÄ(1) SU SÄ(1) SU
M — Kõik 1 000 500 100 — 68 — 60 80 — 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N1 I RM ≤ 1 305 1 000 500 100 — 68 — 60 80 — 170 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
II 1 305 < RM ≤ 1 760 1 810 630 130 — 90 — 75 105 — 195 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
III 1 760 < RM 2 270 740 160 — 108 — 82 125 — 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
N2 — Kõik 2 270 740 160 — 108 — 82 125 — 215 4,5 4,5 6,0 × 10116,0 × 1011
SÄ sädesüüteg a
SU survesüüteg a
(1)Sädesüüteg a mootorite tahket e osakest e massi ja arvu piirnormi kohaldatakse ainult otsesissepr itsega sõidukitele.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/32 26.11.2021  
Tabel 1B
Seda tabelit kohaldatakse ainult 1B-taseme suht es. 
Heitmete piir nor mid 1. tüüpi katse puhul 
Suur im tehniliselt lubatud 
täismass
(GVW) (kg)Piirnormid
Süsinikmonook -
siidi (CO) massSüsivesinike (v.a 
metaan) mass
(NMHC)Lämmastik oksiidide mass
(NO x)Tahket e osakest e 
mass
(PM)
L1
(mg/km)L3
(mg/km)L4
(mg/km)L5
(mg/km)
Kate -
goor iaKlass B, M D B, M D B D M B*(1), M D
M — Kõik 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
N1, N2 —* (2) GVW ≤ 1 700 1 150 630 100 24 50 150 150 5 5
— 1 700 < GVW ≤ 3 500 2 550 630 150 24 70 240 240 7 7
—* (3) Kõik 4 020 — 100 — 50 — 150 5 —
Bbensiin, veeldatud naftagaas
DDiislikütus
Mmuu kütus
(1)Bensiini või veeldatud naftagaasi puhul kohaldatakse tahket e osakest e massi piirnorme ainult otsesissepr itsega sõidukitele.
(2)Välja arvatud sõidukid, mille silindr ite töömaht on kuni 0,660 liitrit, pikkus kuni 3,40 m, laius kuni 1,48 m ja kõrgus kuni 2,00 m, kaassõitjate istmete arv kuni 3 ja kandevõime kuni 350 kg.
(3)Sõidukid, mille silindr ite töömaht on kuni 0,660 liitrit, pikkus kuni 3,40 m, laius kuni 1,48 m ja kõrgus kuni 2,00 m, kaassõitjate istmete arv kuni 3 ja kandevõime kuni 350 kg.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/33  
6.3.11. Ainult 1A-tase
Välise laadimiseta ja välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite KCO2 korrektsioonit egur i tüüpk ond
Samasse KCO2 korrektsioonit egur i tüüpk onda võib ühendada kaks või enam interpolatsioon itüüpk onda, mille 
puhul tuleb KCO2 määrata ühe interpolats ioonitüüpk onna suur ima näita jaga sõidukil. See, millise interpolat ­
sioonitüüpk onna suur ima näitajag a sõiduk valitakse, tuleb kokku leppida vastuta va asutusega.
Vastuta va asutuse nõudmisel esitab tootja tõendid nende interpolats ioonitüüpk ondade liitmise põhjenduste ja 
tehnilist e kriteeriumide kohta, näite ks järgmistel juhtudel.
Liidetakse kaks või enam interpolats ioonitüüpk onda:
a)mis olid eraldi sellepärast, et maksimaalne interpolats ioonivahemik 20 g/km CO2 olek s muidu olnud 
ületatud (keskmise näitajag a sõidukil: 30 g/km);
b)mis olid eraldi sellepärast, et samal sisepõlemismootoril on eri nimivõimsused
(ainult tarkvara tõttu);
c)mis olid eraldi sellepärast, et nende n/v suhted olid veidi üle 8 %-lise lubatud kõrvalekalde;
d)mis olid eraldi, aga vastavad siiski kõigile ühe interpolats ioonitüüpk onna kriteeriumidele;
e)mis olid eraldi erineva veot elge de arvu tõttu.
Laadimispistiku ja laeta va veoelektr isalvestussüst eemi vahel olevate elektr ienergiamuundur ite erinevus ei ole 
korrektsioonit egur i tüüpk onna puhul kriteerium.
6.4. [Reser veer itud]
6.5. [Reser veer itud]
6.6. 4. tüüpi katse (kütuseaur uheite määramine)
6.6.1. Kõigil bensiinipaagiga sõidukitel tehakse 4. tüüpi katse kooskõlas punktide 6.6.2–6.6.4 ja lisa C3 nõuet ega.
(1A-tase)
Ühekütuselised gaasisõidukid on vabastatud.
6.6.2. Käesoleva eeskir ja lisa C3 kohast e katsete tegemisel peab kütuseaur uheide olema alla tabelis 2 esitatud koguste.
Tabel 2
Heitk oguse piir nor m kütuseaur uheite katses 
Kütuseaur uheite mass (g katse kohta)
2,0
6.6.3. Kütuseaur uheite tüüpk ond
6.6.3.1. Samasse kütuseaur uheite tüüpk onda võivad kuuluda üksnes sõidukid, millel on ühesugused alapunktides a, d ja 
e loetletud omadused, tehniliselt samaväärsed alapunktides b ja c loetletud omadused ning sarnased või 
(asjak ohasel juhul) lubatud hälbe piires alapunktides f ja g loetletud omadused:
a)kütusepaagi mate rjal ja ehitus;
b)auruvooliku mater jal;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/34 26.11.2021  
c)kütusetor u mat erjal ja ühendusviis;
d)hermeetiline või mitteh ermeetiline kütusepaak;
e)kütusepaagi rõhualandusventiili olek (õhu sissevõtt ja rõhualandus);
f)kütuseaur upüüdur i butaani adsorbeer imise võime (BW C300) on 10 % piires suur imast väär tusest (sama 
tüüpi sütt kasutavat es püüdur ites peab sütt olema 10 % piires kogusest, mille alusel BWC300 on määratud);
g)(püüdur i) läbipuhumise juhtsüsteem (nt ventiili tüüp, tühjendamisstratee gia jne).
Tootja peab vastutav ale asutusele tõendama alapunktides b ja c nimetatu tehnilist samaväär sust.
6.6.3.2. Sõiduk , mille kütusepaagi mahu ja kütuseaur upüüdur i BWC300 suhe on tüüpk onna suur im, loetakse kõige 
suuremak s kütuseaur uheite tekitajaks ning seda kasutatak se katsetes. Sõiduki valik lepitak se vastuta va 
asutusega enne kokku.
6.6.3.3. Kui kasutatak se uuenduslikku kütuseaur uohje süst eemi kalibreer imist, konfiguratsiooni või riistvara, loetakse 
sõiduk muusse tüüpk onda kuuluvaks .
6.6.4. Vastuta v asutus ei anna tüübikinnitust, kui esitatud andmet est ei piisa tõendamaks , et kütuseaur uheidet 
piiratak se sõiduki tavakasutuse ajal tulemuslikult.
6.7. 5. tüüpi katse (saasteohjeseadmet e vastupidavus e kontrollimise kestvuskatse kirjeldus)
6.7.1. See katse tehakse kõigi punktis 1 nimetatud sõidukit ega, millega tuleb teha punktis 6.3 nimetatud katse. Katse 
kujutab endast eeskir ja lisas C4 kirjeldatud kava kohast vanandamiskatset kuni kasuliku tööea lõpuni 
katserajal, teel või veojõust endil.
(1A-tase)
Kasulikuks tööeaks on määratud 160 000 km.
(1B-tase)
Kasulikuks tööeaks on määratud 80 000 km. Sõidukitel, mille silindr ite töömaht on kuni 0,660 liitrit, pikkus 
kuni 3,40 m, laius kuni 1,48 m ja kõrgus kuni 2,00 m, kaassõitjate istmete arv kuni 3 ja kandevõime kuni 
350 kg, on kasulikuk s tööeaks määratud 60 000 km.
6.7.1.1. Bensiini, veeldatud naftagaasi või maagaasi kasuta vate sõidukite puhul tuleks 5. tüüpi katse teha ainult 
bensiiniga. Sel juhul kasutatakse pliivaba bensiiniga saadud halvenemist egur it ka veeldatud naftagaasi ja 
maagaasi puhul.
6.7.1.2. Erinõuded hübr iidsõidukite jaoks on sätestatud lisa C4 liites 4.
6.7.2. Olenemata punkti 6.7.1 nõudest võib tootja punkti 6.7.1 kohase katse alternati ivina kasutada tabelites 3a või 
3b (nagu asjak ohane) esitatud halvenemist egureid.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/35  
Tabel 3a
(Ainult 1A-tase) 
Kor rutamisega saadud halv enemis tegur id 
Mootori katego oriaKorrutamiseg a saadud ettean tud halvenemistegurid
CO THC NMHC NO x HC + NO xTahket e 
osak este
mass (PM)Tahket e 
osakest e arv 
(PN)
Sädesüüteg a 1,5 1,3 1,3 1,6 – 1,0 1,0
Survesüüteg a Kuna survesüüteg a sõidukit el etteantud halvenemist egureid ei ole, peavad tootjad 
need välja selgitama kogu sõiduki vastupidavuskatse või katsestendi l vanandamisega 
tehta va vastupidav uskatse abil.
Tabel 3b
(Ainult 1B-tase) 
Liitmisega saadud halv enemis tegur id 
Mootori katego oriaLiitmisega saadud ettean tud halvenemistegurid
CO NMHC NO x PM
Bensiin ja veeldatud 
naftagaas0,11 0,12 0,21 0,00
Survesüüteg a Kuna survesüüteg a sõidukit el etteantud halvenemist egureid ei ole, peavad tootjad 
need välja selgitama kogu sõiduki vanandamisega teht ava vastupidav uskatse abil.
6.7.3. Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suht es.
Tootja soovil võib tehniline teenistus teha 1. tüüpi katse enne 5. tüüpi katse lõppu, kasutades eelmises tabelis 
esitatud halvenemist egureid. Seejärel võib tüübikinnitusasutus pärast 5. tüüpi katset muuta eeskir ja lisas A2 
registreer itud tüübikinnitustulemusi, asendades tabelis esitatud halvenemistegur id 5. tüüpi katses saadut ega.
6.7.4. Halvenemistegur id määratak se ühel lisa C4 punktis 1.1 kirjeldatud meet odil (nagu asjak ohane). Neid tegureid 
kasutatak se punktides 6.3 ja 8.2 sätestatud nõuetel e vastav use väljaselgitamisek s.
6.7.5. Vastupidavustüüpk ond
Samasse vastupidav ustüüpk onda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mille mootori või saaste ohjesüsteemi 
parameetr id on ühesugused või jäävad halvenemist egur i määramiseks kasutata va sõidukiga võrreldes lubatud 
hälbe piiresse:
a)Mootor:
i) mootori töömahu ja iga katalüütilise osise ja/või filtri mahu suhe (–10 kuni +5 %);ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/36 26.11.2021  
ii) mootori töömahu ±15 % või ±820 cm3 erinevus katsetatud sõiduki omast (olenevalt sellest, kumb neist 
on väik sem);
iii) silindr ite konfiguratsioon (arv, kuju, vahekaugus jm);
iv) klappide arv ja juhtimine ning nukkvõlli käitamisviis;
v) kütuse tüüp ja kütusesüsteem;
vi) kütuse põlemisprotsess;
b)saasteohjesüst eemi parameetr id:
i) katalüüsmuundur id ja tahmafi ltrid:
katalüüsmuundur ite, filtrite ja elementide arv ja paigutus,
katalüütilise reaktsiooni tüüp (oks üdatsioon, kolmeastmeline, lahja segu NO x-i püüdur , selektiivne 
katalüütiline taandamine, lahja segu NO x-i katalüsaat or jne) ja filtreer imisomadused;
väär ismetallide kogus (sama suur või suurem);
väär ismetalli liik ja suhe (±15 %),
substraat (struktuur ja mat erjal);
elemenditihedus.
ii) Õhu sissepuhe:
olemas või puudub;
tüüp (pulseer iv õhk, õhupumbad vm);
iii) Heitgaasi tagastus:
olemas või puudub;
tüüp (jahutusega või ilma, aktiiv- või passiivjuhtimisega, kõrg-, madal- või kombineer itud survega);
iv) muud vastupidavus t mõjutav ad seadised.
6.8. Pardadiagn ostikasüsteemi katse
See katse tehakse tabelis A esitatud sõidukitüüpidega. Järgida tuleb eeskir ja lisa C5 punktis 3 kirjeldatud 
katsek orda.
6.8.1. Pardadiagn ostika tüüpk ond
6.8.1.1. Pardadiagn ostika tüüpk onna määramise parameetr id
Pardadiagn ostika tüüpk ond on tootja liigituse alusel moodustunud sõidukite rühm, mille väljalask eheitmete ja 
pardadiagnostikasüsteemi omadused on ehituse sarnasuse tõttu eeldatavalt samalaadsed. Kõik sama tüüpk onna 
mootor id peavad vastama käesoleva eeskir ja nõuet ele.
Pardadiagn ostika tüüpk onda võib määratleda põhiliste konstr uktsiooniparameetr ite alusel, mis peavad olema 
kõigil tüüpk onna sõidukit el samad. Mõnel juhul võivad parameetr id vastastikust mõju avaldada. Seda mõju 
tuleb samuti arvesse võtta, et ühte tüüpk onda kuuluk sid ainult sarnaste väljalask e heitmekarakt eristikute ga 
sõidukid.
6.8.1.2. Niisiis võib samasse pardadiagnostika tüüpk onda kuuluvaks luge da sõidukei d, mille allpool kirjeldatud 
parameetr id on ühesugused.
Mootor:
a)põlemisprotsess (st sädesüüteg a, survesüüte ga, kahetaktiline, neljataktiline/root ormootor);
b)mootor i kütusega varustamise meet od (st ühe- või mitmepunkti- sissepr itse) ning
c)kütuse liik (st bensiin, diislikütus, bensiini ja etanooli segu, diislikütuse ja biodiislikütuse segu, maag aas/ 
biometaan, veeldatud naftagaas, kahekütuseline sõiduki puhul bensiin/maag aas/biometaan, kahekütuselise 
sõiduki puhul bensiin/veeldatud naftagaas).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/37  
Heitmeohjesüsteem
a)katalüüsmuundur i tüüp (st oksüdats ioon, kolmeastmeline, eelsoojendusega, selektiivse taandamisega, muu);
b)tahmaf iltri tüüp;
c)lisaõhu sissepuhe (st on / ei ole) ning
d)heitgaasitag astus (st on / ei ole);
pardadiagnostikasüsteemi osad ja toimimine:
pardadiagnostikasüsteemi talitlusseire, rikete avastamise ja rikket eate juhile edastamise meetodid.
6.8.2. Pardadiagn ostikasüsteemi piirmäärad
Lisas C5 osutatud piirmäärad on esitatud tabelites 4A ja 4B.
Tabel 4A
Seda tabelit kohaldataks e ainult 1A-taseme suhtes . 
Pardadiagnostik asüsteemi piir määrad 
Tuletatud mass
(RM)
(kg)Süsinikmonook -
siidi massSüsivesinike (v.a 
metaan) massLämmastik oksii -
dide massTahket e osakest e 
mass (1)
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kate -
goor iaKlass SÄ SU SÄ SU SÄ SU SU SÄ
M — Kõik 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
N1 I RM ≤ 1 305 1 900 1 750 170 290 90 140 12 12
II 1 305 < RM ≤ 1 760 3 400 2 200 225 320 110 180 12 12
III 1 760 < RM 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
N2 — Kõik 4 300 2 500 270 350 120 220 12 12
SÄ sädesüüteg a
SU Survesüüteg a
(1)Sädesüüteg a seotud tahket e osakest e massi piirnorme kohaldatakse ainult otsesissepr itsega mootor iga sõidukit ele.
Tabel 4B
(Ainult 1B-tase) 
Pardadiagnostik asüsteemi piir määrad 
Tuletatud mass
(RM)
(kg)Süsinikmonook -
siidi massSüsivesinike (v.a 
metaan) massLämmastik oksii -
dide massTahket e osakest e 
mass (1)
(CO)
(mg/km)(NMHC)
(mg/km)(NO x)
(mg/km)(PM)
(mg/km)
Kate -
goor iaKlass B D B D B D B D
M — Kõik 4 060 — 320 — 300 — — —ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/38 26.11.2021  
N1, N2 —* (1) GVW ≤ 1 700 4 060 — 320 — 300 — — —
— 1 700 < GVW ≤ 
3 5008 960 — 460 — 410 — — —
—* (2) Kõik 14 120 — 320 — 300 — — —
Bbensiin, veeldatud naftagaas
DDiislikütus
(1)Välja arvatud sõidukid, mille silindr ite töömaht on kuni 0,660 liitrit, pikkus kuni 3,40 m, laius kuni 1,48 m ja kõrgus kuni 2,00 m, 
kaassõitjate istmete arv kuni 3 ja kandevõime kuni 350 kg.
(2)Sõidukid, mille silindr ite töömaht on kuni 0,660 liitrit, pikkus kuni 3,40 m, laius kuni 1,48 m ja kõrgus kuni 2,00 m, kaassõitjate 
istmete arv kuni 3 ja kandevõime kuni 350 kg.
6.9. Sõidukid, mille väljalaskeheitmet e järelt öötlussüsteemis kasutatak se reagent e
6.9.1. Sõidukid, mille väljalask eheitmete järeltöötluss üsteemis kasutatakse reagent e, peavad vastama käesoleva 
eeskir ja liite 6 nõuetele.
6.9.2. Reagenti kasuta va väljalaskeheitmet e järeltöötlussüst eemi tüüpk onna määratlus
Samasse reag endiga järeltöötlussüst eemi tüüpk onda võivad kuuluda üksnes sõidukid, mille järgmised 
omadused on ühesugused:
a)reagendi sissepr itse pihusti (tööpõhimõt e, ehitus);
b)reagendi sissepr itse pihusti asuk oht;
c)tuvastamisstrateegiad (reage ndi taseme, doseer imise ja kvaliteedi või reagendi taseme ja NO x heite seire 
jaoks );
d)hoiatustest teadaandmine: teadaanded, märgulampide vilkumismust er ja helisignaalid (kui olemas);
e)hoiatuse eiramist takistav meet od;
f)NO x-i andur (liite 6 punktis 6 kirjeldatud võimaluse kasutamine) või reage ndi kvaliteedi andur (liite 6 
punktides 4 ja 5 kirjeldatud võimaluse kasutamine)
Tootja ja tüübikinnitusasutus lepivad kokku, milline sõidukimudel sobib reage ndiga järeltöötlussüst eemi 
tüüpk onda esindama.
7. TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIEND AMINE
7.1. Igast sõidukitüübi muutmisest tuleb teatada tüübikinnituse andnud asutusele. Seejärel võib tüübikinnitusasutus 
kas:
7.1.1. pidada tehtud muudatusi tüübikinnitusega hõlmatud tüüpk ondadesse kuuluvat eks või CO 2 ja kütuse- või 
elektr ikulu tõenäoliselt mittemõjuta vateks, mistõttu jääb muudetud sõidukitüübi kohta kehtima algne 
tüübikinnitus, või
7.1.2. nõuda katseteg a tegelevalt tehniliselt teenistuselt täiendav at katsear uannet.
7.2. Muudatuste loetelu sisaldav teatis tüübikinnituse andmise või andmata jätmise kohta edastatakse eeskir ja 
kohalda vatele kokkuleppeosalistele punktis 5.3 kindlaks määratud korras.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/39  
7.3. Tüübikinnitust laiendanud tüübikinnitusasutus määrab laiendusele järjenumbr i ja teavitab sellest eeskir ja lisas 
A2 esitatud näidise kohasel teatisev ormil teisi käesolevat eeskir ja kohaldavai d 1958. aasta kokkuleppe osalisi.
7.4. Väljalasket orust väljuvate heitmet e (1. tüüpi katse) ning kütuse- ja/või energiakulu seire seadmega seotud 
laiendused
7.4.1. Tüübikinnitust laiendatak se lisakatseid nõudmata neile sõidukitele, mis vastav ad punkti 3.0.1 alapunktides a ja 
c sätestatud nõuetel e.
Peale eelnimetatud kriteeriumide tuleb juhul, kui muudetak se interpolatsioon itüüpk onna suur ima ja/või 
väik seima näitajag a sõidukit, teha katse uue suur ima ja/või väik seima näitajag a sõidukiga ning selle CO 2 heide, 
mis on saadud lisa B7 tabeli A7/1 etapist 9 ja lisa B8 tabeli A8/5 etapist 8, ei tohi ületada CO 2 heidet, mille 
väär tus läbib graafikul algse suur ima ja/või väiksei ma näitajag a sõiduki tsüklienergiaga seotud CO2 heite 
väär tusi sirgjoonena ning vastab katsetatud sõiduki tsüklienergiatarbele.
Mõõdetud normeer itud heitmed ei tohi ületada punktis 6.3.10 sätes tatud piirnorme.
Kütuse- ja/või energiakulu seire seadme mõõtet äpsus arvutatak se laienduse saamiseks tehtud 1. tüüpi katsete 
puhul ning see peab vastama liite 5 punktis 4.2 sätestatud nõuet ele.
7.4.1.1. Kui tüübikinnitus on antud ainult suur ima näitajag a sõiduki alusel, võib seda laiendada ainult alapunktis a, b või 
c sätestatud tingimustel :
a)laiendus antak se vaid sõidukitele, mis vastav ad punkti 3.0.1 alapunktides a ja c sätestatud nõuet ele ning 
mille tsüklienergia on suur ima näitajag a sõiduki omast väiksem;
b)luuak se interpolatsioonitüüpk ond, katsetades väikseima näitajag a sõidukit (eelistatav alt kasutades algse 
tüübikinnituse saamiseks katsetatud suur ima näita jaga sõidukit); sellisel juhul peavad kõik laiendatud 
tüübikinnitusega hõlmatud sõidukid vastama punkti 3.0.1 alapunktides a, b ja c nimetatud nõuetele;
c)luuak se interpolats ioonitüüpk ond, nimetades suur ima näita jaga sõiduki ümber väik seima näitajag a 
sõidukiks ja katsetades suur ima näitajag a sõidukit (eelistatavalt kasutades algse tüübikinnituse saamiseks 
katsetatud suur ima näita jaga sõidukit); sellisel juhul peavad kõik laiendatud tüübikinnitusega hõlmatud 
sõidukid vastama punkti 3.0.1 alapunktides a, b ja c nimetatud nõuet ele;
7.4.2. Perioodiliselt regenere eritavat e süsteemideg a sõidukid
Lisa B6 liite 1 kohaselt teht avat e perioodiliselt regener eeritavate süstee mide katsete puhul laiendatakse 
tüübikinnitust sõidukitele siis, kui need vastava d punkti 6.3.5 nõuet ele.
7.5. Kütuseaur uheiteg a seotud laiendus (4. tüüpi katse)
7.5.1. Lisa C3 kohaste katsete puhul laiendatak se tüübikinnitust sõidukitel e, mis kuuluvad punktis 6.6.3 määratletud 
kütuseaur uheite tüüpk onda.
7.6. Saasteohjeseadmet e vastupidavuseg a seotud laiendus (5. tüüpi katse)
7.6.1. Lisa C4 kohaste katsete puhul laiendatakse halvenemist egureid eri sõidukit ele ja sõidukitüüpidele, kui on 
täidetud mõlemad järgmised tingimused:
a)sõidukid kuuluvad samasse vastupidav ustüüpk onda (määratlus punktis 6.7.5);
b)kohaldatakse vastupidav ustüüpk onnast tuletatud halvimat võimalikku halvenemist egur it (DF). Kui laiendus 
peak s hõlmama ka sõidukeid, mille tsükli energiatar ve on suurem kui sõidukil, mille alusel määrati 
halvenemistegur id, määratakse halvim võimalik halvenemist egur sõidukil, millel on saast eohjesüsteemi 
sisselaskea va juures kõige kõrgem temperatuur (mõõdetuna kooskõlas punktiga 7.6.2).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/40 26.11.2021  
7.6.2. Tempe ratuur saast eohjeseadme sisselask eava juures peab olema madalam kui halvenemistegur i määramisek s 
katsetatud sõiduki temperatuur pluss 50 °C. Seda kontrollitak se järgmist es stabiilsetes tingimust es. Lisa C4 
punktis 1.2 vastupidav ustüüpk onna laiendamise nõuet ele vastav sõiduk viiaks e kiirusele, mis võrdub selle 
suur ima kiirusega miinus 10 km/h või 120 km/h (olenevalt sellest, kumb on väiksem ) ning hoitakse sel 
kiirusel 1. tüüpi katse koormusel vähemalt 15 minutit. Pärast seda mõõdetak se katalüsaat ori sisselaske ava 
juures temperatuur i vähemalt kahe minuti jooksul (sõiduk endiselt samal ühtlasel kiirusel). Representatiivseks 
loetak se mõõdetud temperatuur i keskmist.
7.7. Pardadiagn ostikasüsteemig a seotud laiendus
Pardadiagn ostikasüsteemi tüübikinnitust võib laiendada sõidukit ele, mis kuuluvad tüübikinnitusega 
pardadiagnostika tüüpk onda (määratlus punktis 6.8.1).
8. TOOD ANGU VAST AVUS
8.1. Kõik käesoleva eeskir ja kohase tüübikinnituse alusel toodetud sõidukid peavad vastama tüübikinnituse saanud 
sõidukitüübile. Toodangu vastav useg a seotud kord peab olema kooskõlas 1958. aasta kokkuleppe liiteg a 1 (E/ 
ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev .3) ja vastama järgmistel e nõuet ele.
8.1.1. Tootja rakendab piisava korra ja dokumente eritud kontrollikavad ning teeb eeskir jas sätestatud ajavahemike 
tagant vajalikud katsed, et kontrollida jätkuvat vastav ust kinnitatud tüübile. Tootja peab hankima kõnealusele 
korrale ja kontrollikavadele vastutav a asutuse heaksk iidu. Vastutav asutus teeb kindlate ajavahemik e tagant 
auditeid. Toodangu vastav use kontrollimiseks auditeer itakse tootmis- ja katserajati si ning jätkuva 
vastavusk ontrolli korda. Vajaduse korral võib vastutav asutus nõuda lisakatsete tegemist.
8.1.2. Tootja kontrollib toodangu vastavus t, tehes asjak ohased tabelites 8/1 ja 8/2 esitatud katsed ning järgides tabeli 
A punktis 6 nõutud juhul ka pardadiagnostikasüste emiga seotud nõudeid. Asjak ohasel juhul ja kui see on 
tabeli A kohaselt vajalik , selgitab tootja välja kütuse- ja/või energiakulu seire seadme mõõte täpsuse, järgides 
liidet 5.
Toodangu vastavuse kontrollimise kord on sätestatud punktides 8.2–8.4 ja liidetes 1–4.
Tabel 8/1
1. tüübi puhul kohaldat avad toodang u vast avuse nõuded eri tüüpi sõidukitele 
Sõidukitüüp Nor meer itud heitmed CO 2 heide Kütusesäästlikkus Elektr ikulu
Ainult 
sisepõlemismootori ga1A- ja 1B-tase 1A-tase 1B-tase –
NOVC-HEV 1A- ja 1B-tase 1A-tase 1B-tase –
OVC-HEV 1A- ja 1B-tase:
Laetuskulu- (1)ja 
laetushoiurežiim1A-tase: ainult 
laetushoiurežiim1B-tase: ainult 
laetushoiurežiim1A- ja 1B-tase:
ainult laetuskulurežiim
Täiselektr isõiduk – – – 1A- ja 1B-tase
NOVC-FCHV – – Vabastatud –
OVC-FCHV – – Vabastatud Vabastatud
(1)Ainult juhul, kui sisepõlemismootor töötab nõuetele vastava 1. tüüpi (toodangu vastavuse kontrollimise) katse käigus laetuskulu ­
režiimis.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/41  
Tabel 8/2
4. tüübi puhul kohaldat avad toodang u vast avuse nõuded eri tüüpi sõidukitele 
Sõidukitüüp Kütuseaur uheide
ICE 1A-tase (1)
1B-tase (2)
NOVC-HEV 1A-tase (1)
1B-tase (2)
OVC-HEV 1A-tase (1)
1B-tase (2)
Täiselektr isõiduk –
NOVC-FC HV –
OVC-FC HV –
(1)Ainult bensiinil tööta vad sõidukid (v.a ühekütuselised gaasisõid ukid).
(2)Ainult bensiinil tööta vad sõidukid.
8.1.3. Toodangu vastavuse tüüpk ond
Tootjal on lubatud jagada toodangu vastav use tüüpk ond väik semat eks tüüpk ondadeks.
Kui sõidukit e tootmine toim ub eri üksust es, luuak se iga tootmisük suse jaoks erinevad toodangu vastav use 
tüüpk onnad. Interp olatsioonitüüpk ond võib olla ühes või mitmes toodangu vastav use tüüpk onnas.
(1A-tase)
Tootja võib taotleda nende toodangu vastav use tüüpk ondade liitmist. Vastuta v asutus hindab tootja esitatud 
tõendite põhjal, kas selline liitmine on põhjendatud.
(1B-tase)
Tootja taotlusel võib liita eri tootmisüksustest pärit toodangu vastav use tüüpk onnad. 1. tüüpi katsete puhul on 
see lubatud ainult siis, kui iga tootmist ehase kavand atud aastane tootmismaht on alla 1 000 .
8.1.3.1. Toodangu vastavuse tüüpk ond 1. tüüpi katse puhul
Tootja poolt toodangu vastavuse kontrollimiseks (sh vajaduse korral kütuse- ja/või energiakulu seire seadme 
mõõtetäpsuse määramisek s) tehta va 1. tüüpi katse puhul tähendab tüüpk ond toodangu vastav use tüüpk onda, 
mille määratlus on punktides 8.1.3.1.1 ja 8.1.3.1.2.
8.1.3.1.1. Punktis 6.3.2 kirjeldatud interpolats ioonitüüpk ondade puhul, mille kavandatud tootmismaht on 12 kuu 
jooksul üle 1 000 sõiduki, peab toodangu vastav use tüüpk ond kattuma 1. tüüpi katse puhul interpol atsiooni ­
tüüpk onnaga.
8.1.3.1.2. Punktis 6.3.2 kirjeldatud interpolats ioonitüüpk ondade puhul, mille kavandatud tootmismaht on 12 kuu 
jooksul kuni 1 000 sõidukit, on lubatud lisada samasse toodangu vastav use tüüpk onda teisi interpolatsiooni ­
tüüpk ondi, kui nende summaar ne mak simaalne 12 kuu koondt ootmismaht ei ületa 5 000 sõidukit. Vastuta va 
asutuse nõudmisel esitab tootja tõendid nende interpolats ioonitüüpk ondade liitmise põhjenduste ja tehniliste 
kriteeri umide kohta, tagades nende tüüpk ondade suure sarnasuse, näiteks järgmist el juhtudel:
a)liidetaks e interpolats ioonitüüpk onnad, mis olid eraldi sellepärast, et maksimaalne interpolatsioonivahemik 
30 g/km CO2 oleks muidu olnud ületatud;
b)interpolats ioonitüüpk onnad, mis olid eraldi sellepärast, et samal sisepõlemismootoril on eri nimivõimsused;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/42 26.11.2021  
c)interpolats ioonitüüpk onnad, mis olid eraldi sellepärast, et nende n/v suht ed olid veidi üle 8 %-lise lubatud 
kõrvalekalde;
d)interpolats ioonitüüpk onnad, mis olid eraldi, aga vastav ad siiski kõigile ühe interpol atsioonitüüpk onna 
kriteeri umidele.
8.1.3.2. Toodangu vastavuse tüüpk ond 4. tüüpi katse puhul
Tootja toodangu vastavuse kontrollimise seisuk ohalt tähendab tüüpk ond 4. tüüpi katsega seoses toodangu 
vastavuse tüüpk onda, mis peab kattuma kütuseaur uheite tüüpk onnag a (kirjeldus punktis 6.6.3).
8.1.3.3. Toodangu vastavuse tüüpk ond pardadiagnostikasüste emi puhul
Tootja toodangu vastavuse kontrollimise seisuk ohalt tähendab tüüpk ond pardadiagnostikasüsteemig a seoses 
toodan gu vastav use tüüpk onda, mis peab kattuma pardadiagnostika tüüpk onnag a (kirjeldus punktis 6.8.1).
8.1.4. 1. tüüpi katse sagedus
8.1.4.1. (1A-tase)
See, kui sageli tootja 1. tüüpi katsega toot e vastav ust tõendama peab, tuleneb riskihindamise metoodikast, mis 
on kooskõlas rahvusvahelise standardig a ISO 31000:2018 (Riskij uhtimine. Juhised), ja ühe toodan gu vastav use 
tüüpk onna jaoks minimaalne sagedus on üks kord 12 kuu jooksul.
(1B-tase)
Tootja 1. tüüpi katseg a tehta va vastavusk ontrolli miinimumsag edus toodangu vastavus e tüüpk onna kohta on 
üks kord 12 kuu jooksul.
8.1.4.2. Kui toodan gu vastavus e tüüpk onnas toodetud sõidukit e arv on 12 kuu kohta üle 7 500 sõiduki, määratakse 
tüüpk onna minimaalne kontrollisag edus, jagades kavandatud aastase tootmismahu 5 000 ga ja ümardades 
tulemuse lähima täisar vuni.
8.1.4.3. (1A-tase)
Kui toodangu vastav use tüüpk onnas toodetud sõidukit e arv on 12 kuu kohta üle 17 500 sõiduki, peab 
tüüpk onna minimaalne kontrollisag edus olema kord kolme kuu jooksul.
(1B-tase)
Kui toodangu vastav use tüüpk onnas toodetud sõidukite arv on kuu kohta üle 5 000 sõiduki, peab tüüpk onna 
minimaalne kontrollisagedus olema kord kuus.
8.1.4.4. Toote vastavus e kontrollimised jaotatakse ühtlaselt 12 kuu peale või tootmisper ioodi peale, kui see on lühem. 
Viimane toote vastav use kontrollimine peab jõudma otsuseni 12 kuu jooksul (v.a juhul, kui tootja suudab 
põhjendada kuni kuu pikkuse pikenduse vajadust).
8.1.4.5. Tootja jälgib toodangu vastav use tüüpk onna kohta 12 kuuks kavandatud tootmismahtu iga kuu ning annab 
vastutavale asutusele teada, kui tootmismahu muutus tingib muudatusi tüüpk onna suur uses või 1. tüüpi katse 
sageduses.
8.1.5. 4. tüüpi katse sagedus
Kord aastas võetak se punktis 8.1.3.2 kirjeldatud toodangu vastav use tüüpk onnast üks juhuslikult valitud 
sõiduk ja tehakse selleg a kolm liites 4 kirjeldatud katset.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/43  
8.1.6. Vastuta va asutuse tehta vad auditid
Vastuta v asutus teeb tootja ruumides auditei d, et kontrollida tootja korda ja dokument eeritud kontrollikavasi d 
kõigil juhtudel vähemalt kord 12 kuu jook sul.
Interp olatsioonimeetodi kasutamise korral võidakse auditi raames kontrollida ka interpolats iooniar vutust. Seda 
teeb kas vastutav asutus ise või tehakse seda tema palvel.
Kui vastutav asutus ei ole auditi tulemuste ga rahul, tehakse toodangu vastavuse füüsilised katsed toodetavat e 
sõidukiteg a punktides 8.2–8.4 kirjeldatud viisil.
(Ainult 1A-tase)
Tootja kord ja dokument eeritud kontrollikavad peavad põhinema riskihindamise metoodikal, mis on kooskõlas 
rahvusvahelise standardiga ISO 31000:2018 (Riskij uhtimine. Juhised).
8.1.7. Vastuta va asutuse tehta vad füüsilised katsed
(1A-tase)
Vastuta va asutuse tehta vate füüsiliste katsete tavapärane sagedus oleneb tootja auditee rimise tulemust est ja 
riskihindamise metoodikast ning igal juhul tehakse vähemalt üks kontrollkatse kolme aasta jooksul. Vastuta v 
asutus teeb füüsilised heitmekatsed toodeta vate sõidukit ega, järgides punkte 8.2–8.4.
Kui füüsilised katsed teeb tootja, on vastutav asutus nende tegemise juures.
(1B-tase)
Vastuta va asutuse tehtavat e füüsiliste katsete tavapärane sagedus on vähemalt üks kontrollkatse kolme aasta 
jooksul. Vastutav asutus teeb füüsilised heitmekatsed toodetavat e sõidukiteg a, järgides punkt e 8.2–8.4.
Kui füüsilised katsed teeb tootja, on vastutav asutus nende tegemise juures.
8.1.8. Aruandlus
Vastuta v asutus koostab kõigi vastav uskontrolliks tehtud auditit e ja füüsiliste katsete tulemuste kohta aruande 
ning hoiab seda alles vähemalt 10 aastat. Sellised aruanded peaksi d olema kättesaadavad ka teistele 
vastutavat ele asutust ele.
8.1.9. Mittevasta vus
Mittevasta vuse avastamise korral kohaldatakse 1958. aasta kokkuleppe artiklit 4.
8.2. Sõiduki vastavus kontroll 1. tüüpi katse abil
8.2.1. 1. tüüpi katse tehakse vähemalt kolmel tootmises oleval sõidukil, mis kuuluvad punktis 8.1.3.1 kirjeldatud 
toodan gu vastav use tüüpk onda.
8.2.2. Toodangu vastavus e tüüpk onnast valitakse sõidukid juhuslikult. Tootja ei tohi valitud sõidukeid mingil viisil 
kohandada.
Kui toodangu vastavuse tüüpk onna sõidukei d pannakse kokku eri tootmisük suste s, kohandab tootja vastutava 
asutuse palvel eri üksustest pärinevate sõidukite valikut, ilma et see piiraks juhusliku valiku tegemist 
tootmisü ksuse piires.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/44 26.11.2021  
Kui toodangu vastavuse tüüpk ond hõlmab eri interpolats ioonitüüpk ondi, kohandab tootja vastutav a asutuse 
palvel eri interpolatsioonitüüpk ondadest pärinevate sõidukit e valikut, ilma et see piiraks juhusliku valiku 
tegemist interpolats ioonitüüpk onna piires.
8.2.3. 1. tüüpi katse kord
8.2.3.1. Asjak ohasel juhul (tabeli 8/1 kohaselt) kontrollitakse normeer itud heitmeid, CO2 heidet, kütusesäästlikkust ja 
elektr ikulu, järgides liites 1 esitatud nõudeid ja korda. Asjak ohasel juhul peab tootja tegema vajaduse korral 
5. liite kohaselt kindlaks kütuse- ja/või energiakulu seire seadme mõõtetäps use.
8.2.3.2. Katse kriteeriumide arvutamise ning positiivse või negatii vse otsuseni jõudmise statistilist korda on kirjeldatud 
liites 2 ja joonisel 8/1 esitatud voosk eemis.
Asjak ohasel juhul (tabeli 8/1 kohaselt) loetakse toodangu vastav use tüüpk onna toodang nõuetele 
mittevasta vaks , kui ühe või mitme normeer itud heitühendi, CO2 heite, kütusesäästlikkuse või elektr ikulu puhul 
on tehtud liites 2 esitatud katsekr iteer iumide kohaselt negatiivne otsus.
Asjak ohasel juhul (tabeli 8/1 kohaselt) loetak se toodangu vastavuse tüüpk onna toodang nõuet ele vastavaks, kui 
kõigi normeer itud heitmet e, CO2 heite, kütusesäästlikkuse ja elektr ikulu puhul on tehtud liites 2 esitatud 
katsekr iteer iumide kohaselt positiivne otsus.
Kui tabeli 8/1 kohaselt asjak ohasel juhul on ühe normeer itud heitühendi kohta tehtud positiivne otsus, ei 
muuda seda otsust ükski lisakatse, mis tehakse teist e normeer itud heitmete, CO 2 heite, kütusesäästlikkuse või 
elektr ikulu üle otsustamiseks .
Kui tabeli 8/1 kohaselt asjak ohasel juhul ei ole kõigi normeer itud heitmet e, CO2 heite, kütusesäästlikkuse ja 
elektr ikulu kohta tehtud positiivset otsust, lisatak se valimisse punkti 8.2.2 kohaselt veel üks sõiduk ja tehakse 
1. tüüpi katse. Liites 2 kirjeldatud statistilist tegevusk orda korrataks e, kuni jõutaks e positiivse otsuseni kõigi 
normeer itud heitmet e, CO 2 heite, kütusesäästlikkuse ja elektr ikulu puhul.
Mak simaalne valimimaht on:
(1A-tase) 16 sõidukit
(1B-tase) 32 sõidukit normeer itud heitmete puhul ning 11 sõidukit kütusesäästlikkuse ja elektr ikulu puhul.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/45  
Joonis 8/1
Toodangu vast avuse katse korra voosk eem 1. tüüpi katse puhul
8.2.4. Sissesõitmisteg urid
8.2.4.1. (1A-tase)
Tootja soovil ja vastutava asutuse nõusolekul võib toodangu vastavuse tüüpk onna sõidukiga teha sissesõit ­
miskatse, mille alusel teha liite 3 kohast katsek orda järgides kindlaks normeer itud heitmet e, CO2 heite ja/või 
elektr ikulu tuletuslikud sissesõitmisteg urid.
(1B-tase)
Tootja soovil ja vastutava asutuse nõusolekul võib toodangu vastavuse tüüpk onna sõidukiga teha sissesõit ­
miskatse, mille alusel teha liite 3 kohase katsek orra kohaselt kindlaks kütusesäästlikkuse ja/või elektr ikulu 
tuletuslikud sissesõitmistegur id.
8.2.4.2. Tuletatud sissesõitmiste gurite kohaldamiseks peab toodangu vastavus e katses katsetatava sõiduki 
läbisõidumõõdik (Dj) näitama eelistata valt 1. katse alguses sissesõitmiskatse sõiduki sissesõitmiseelsest 
läbisõidust (Di) kuni 10 km väiksemat näitu ja 2. katse alguses nimetatud sõiduki läbisõidust kuni 10 km 
suuremat näitu.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/46 26.11.2021  
8.2.4.3. (1A-tase)
Tootja valikul võib CO2 heite puhul (g/km) kasutada etteantud sissesõitmisteg urit 0,98, kui läbisõidumõõdiku 
näit ei ületa toodangu vastav use katse alguses 80 km. Kui CO2 heite puhul kasutatak se etteantud sissesõit ­
mistegur it, ei kohaldata sellist tegurit normeer itud heitmete ja elektr ikulu puhul.
(1B-tase)
Tootja valikul võib kütusesäästlikkuse puhul (km/l) kasutada etteantud sissesõitmistegur it 1,02, kui 
läbisõidumõõdiku näit ei ületa toodangu vastav use katse alguses 80 km. Kui kütusesäästlikkuse puhul 
kasutatak se etteantud sissesõitmisteg urit, ei kohaldata seda elektr ikulu puhul.
8.2.4.4. Sissesõitmisteg urit kohaldatakse toodangu vastav use katse tulemusele, mis arvutatakse lisa B7 tabeli A7/1 etapi 
4c või lisa B8 tabeli A8/5 etapi 4c kohaselt.
8.2.4.5. Katsekambr i korrektsioon
(Ainult 1B-tase)
Kui tüübikinnituseks ja toodangu vastav use kontrollimiseks kasutatud katsevar ustuse vahel on märgata selget 
tehnilist erinevust, võib kohaldada nn katsekambr i korrektsiooni. See tuleb ka katsear uandes registreer ida.
8.2.5. Katses kasutata v kütus
8.2.5.1. 4. tüüpi katses kasutatak se lisa B3 punkti 7 spetsif ikatsioonidele vastav at etalonkütust.
(1A-tase)
Kõik ülejäänud katsed tehakse müügil oleva kütusega. Tootja soovil võib 1. tüüpi katses siiski kasutada lisa B3 
spetsif ikatsioonidele vastavaid etalonkütuseid.
(1B-tase)
Kõik ülejäänud katsed tehakse lisas B3 1. tüüpi katse jaoks sätestatud spetsifikatsioonidele vastav ate 
etalonkütusteg a. Tootja taotlusel võib liite 3 punktis 1.7 nimetatud sissesõitmiskilometraaži läbimiseks 
kasutada müügil olevat kütust.
8.2.5.2. Toodangu vastav use katsed võib veeldatud naftagaasil ja maag aasil/biometaanil töötavate sõidukit e puhul teha 
müügil oleva kütusega, mille C3/C4 suhe jääb etalonkütuste C3/C4 suhte vahemikku (veeldatud naftagaasi 
puhul) või ühega väikse või suure kütte väär tusega kütust est (maagaasi/biometaani puhul). Igal juhul tuleb 
vastutavale asutusele esitada kütuse analüüs.
8.2.6. Toodangu vastav use 1. tüüpi katse kiiruskõvera tolerantside ja sõidustiili indeksite nõuetel e vastav use 
kriteeri umid
Kiiruskõvera tolerantsid ja sõidustiili indeksid peavad vastama lisa B6 punktis 2.6.8.3 sätestatud 
kriteeri umidele.
8.3. Sõiduki vastavus kontroll 4. tüüpi katse abil
8.3.1. Toodangut käsitatakse nõuetel e vastav ana, kui punkti 8.1.5 kohaselt valitud ja katsetatud sõiduk vastab kõigi 
nende katsete nõuetele.
8.3.2. Kui katsetatud sõiduk ei vasta punkti 8.3.1 nõuet ele, võetakse samast tüüpk onnast põhjendamatu viivituseta 
neljast sõidukist koosnev juhuslik lisavalim, millega tehakse liites 4 kirjeldatud katsed.
Toodang loetakse nõuetele vastava ks, kui vähemalt kolme nimetatud sõiduki puhul on nõuded 6 kuu jooksul 
pärast algset negatiivset e tulemusteg a katset täidetud.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/47  
8.3.3. Kui katsetatud sõidukid ei vasta punkti 8.3.2 nõuet ele, võetakse samast tüüpk onnast põhjendamatu viivituseta 
juhuslik lisavalim, millega tehakse lisas C3 kirjeldatud katsed.
Kui katsetatud sõiduk ei vasta lisa C3 nõuet ele, võetakse samast tüüpk onnast põhjendamatu viivituseta neljast 
sõidukist koosnev juhuslik lisavalim, millega tehakse lisas C3 kirjeldatud katsed.
Tootja soovil võib lisas C3 kirjeldatud toodangu vastav use katsete puhul kasutada tüübikinnitusel saadud 
läbilaskvustegur it või etteantud läbilaskvustegur it.
Toodang loetakse nõuet ele vastav aks, kui vähemalt kolme nimetatud sõiduki puhul on nõuded 24 kuu jooksul 
pärast algset negatiivset e tulemusteg a katset täidetud.
8.3.3.1. Lisas C3 kirjeldatud toodangu vastav use katsetes, mis tehakse alla 20 000 km läbisõiduga sõidukiga, 
kasutatak se lisa C3 punkti 5.1 kohaselt vanandatud kütuseaur upüüdur it. See võib olla katsetatava sõiduki 
originaalpüüdur või muu sama spetsif ikatsiooniga kütuseaur upüüdur . Tootja soovil kasutatak se neis katsetes 
kas kütuseaur uheite tüüpk onna tüübikinnitusel kindlak s tehtud läbilaskvustegur it või etteantud 
läbilaskvustegur it (mõlema määratlus lisa C3 punktis 5.2).
8.3.3.2. Tootja soovil võib lisas C3 kirjeldatud toodangu vastavuse katseid teha sõidukiga, mille läbisõit on 20 000 – 
30 000 km ja millele ei ole teht ud muid muudatusi peale katsek orras kirjeldatut e. Kui katse tehakse 20 000 – 
30 000 km läbisõiduga sõidukiga, kütuseaur upüüdur it ei vanandata ning läbilaskvustegur it ega etteantud 
läbilaskvustegur it ei kohaldata.
Sõiduki läbisõidust olenemata võib lisa C3 punkti 6.1 kohaselt jätta kõrvale kütusega mitteseotud heitmeallikad 
(nt värv, liimid, plastid, kütuse- ja kütuseaur uvoolikud ja -torud, rehvid ning muud kummist ja polümeer ist 
osised).
8.4. Sõiduki pardadiagnostikasüsteemi vastavus kontroll
8.4.1. Kui tüübikinnitusasutuse arvates ei ole toodangu kvaliteet rahuldav , võetakse tüüpk onnast üks juhuslikult 
valitud sõiduk ning katsetatakse seda lisa C5 liites 1 kirjeldatud korra kohaselt.
8.4.2. Toodang loetakse nõuetele vastava ks, kui sõiduk vastab lisa C5 liites 1 kirjeldatud katsete nõuetele.
8.4.3. Kui katsetatud sõiduk ei vasta punktis 8.4.1 sätestatud nõuet ele, valitakse samast tüüpk onnast juhuslikkuse 
alusel veel neli sõidukit, millega tehakse lisa C5 liites 1 kirjeldatud katsed. Katsed tuleb teha sõidukit ega, mille 
läbisõit ei ületa 15 000 km ja millele ei ole tehtud muudatusi.
8.4.4. Toodang loetakse nõuet ele vastavaks, kui lisa C5 liites 1 kirjeldatud katsete nõuet ele vastab vähemalt kolm 
sõidukit.
9. KARISTUSED TOOD ANGU MITTEV AST AVUSE KORRAL
9.1. Sõidukitüübile käesoleva eeskir ja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 8.1 sätes tatud 
nõuded ei ole täidetud või kui valitud sõiduk(id) ei läbi punktis 8.1.2 ettenähtud katseid.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/48 26.11.2021  
9.2. Kui käesolevat eeskir ja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem 
andnud, teavitab ta sellest eeskir ja lisas A2 esitatud teatise vormil viivitamatult teisi käesolevat eeskir ja 
kohalda vaid kokkuleppeosalisi.
10. TOOTMISE LÕPET AMINE
Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskir ja kohaselt kinnitatud sõidukitüübi tootmise täielikult, 
teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast sellek ohase teatise saamist teatab kõnealune asutus 
sellest teist ele käesolevat eeskir ja kohalda vatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades eeskir ja lisas A2 
esitatud näidisele vastavat vorm i.
11. SISSEJUHA TAVAD SÄTTED
11.1. Käesolevat eeskir ja kohaldavad kokkuleppeosalised ei anna käesoleva eeskir ja kohaseid tüübikinnitusi enne, kui 
selle jõustumisest on möödunud kaheksa kuud.
12. ÜLEMINEKUSÄ TTED
12.1. Alates käesoleva eeskir ja muudatuste seer ia 01 ametlikust jõustumiskuupäevast ja erandina kokkuleppeosalist e 
kohustust est võivad käesolevat eeskir ja kohalda vad kokkuleppeosalised, kes kohaldavad ka ÜRO eeskir ja nr 83 
muudatuste seer iat 08 või hilisemat seer iat, keelduda tunnustamast käesoleva eeskir ja alusel antud 
tüübikinnitusi, millega ei kaasne ÜRO eeskir ja nr 83 muudatuste seer ia 08 või hilisema seer ia muudatuste 
kohast tüübikinnitust.
12.2. Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suht es.
Ainult 1A-taseme tüübikinnituste puhul võivad kokkuleppeosalised M-kategoo ria ja N1-kategoor ia I klassi 
sõidukite puhul kuni 2022. aasta 1. septembr inining N1-kate goor ia II ja III klassi ning N2-kategoo ria sõidukit e 
puhul 2023. aasta 1. sept embr iniaktsep teerida käesoleva eeskir ja sätetele vastavuse tõendina ELi õigusaktide 
kohaseid tüübikinnitusi, järgides alljärgnevaid alapunkte a–d.
a)Tüübikinnitusasutused aktsept eerivad ÜRO eeskir ja nr 83 muudatuste seer ia 07 lisa 4a kohaseid 1./I tüüpi 
katseid, mis on tehtud M-kategoo ria ja N1-kategoor ia I klassi sõidukiteg a enne 2017. aasta 1. sept embr it
ning N1-kate goor ia II ja III klassi ja N2-kategoo ria sõidukit ega enne 2018. aasta 1. septembr it, et valmistada 
halva kvalit eediga või defe ktseid osiseid, selleks et matkida tõrke id, hindamak s käesoleva eeskir ja lisa C5 
nõuete täitmist.
b)Käesoleva eeskir ja lisa B6 liite 1 nõuet e täitmiseks aktsep teerib tüübikinnitusasutus WLTP interpolats iooni ­
tüüpk onna sõidukite puhul, mis vastavad ÜRO eeskir ja nr 83 muudatuste seer ia 07 lisa 13 punktis 2 
sätestatud laienduseeskir jadele, ÜRO eeskir ja nr 83 muudatuste seer ia 07 lisa 13 3. jaos kirjeldatud korra 
kohaseid katseid, mis on teht ud M-kate goor ia ja N1-kategoo ria I klassi sõidukit e puhul enne 1. sept embr it 
2017 ning N1-kategoo ria II ja III klassi ning N2-kate goor ia sõidukit e puhul enne 1. sept embr it 2018 .
c)Käesoleva eeskir ja lisa C4 nõuet e täitmiseks aktsep teerivad tüübikinnitusasutused vastupidav use 
tõendamist, mille puhul esimene 1./I tüüpi katse on tehtud ÜRO eeskir ja nr 83 muudatuste seer ia 07 lisa 9 
kohaselt M-kategoor ia ja N1-kategoo ria I klassi sõidukite puhul enne 2017. aasta 1. sept embr itning N1- 
kategoor ia II ja III klassi ja N2-kategoor ia sõidukit e puhul enne 2018. aasta 1. sept embr it.
d)Käesoleva eeskir ja lisa C3 nõuete täitmisek s aktsep teerivad tüübikinnitusasutused kütuseaur uheite katseid, 
mis on teht ud määr use (EÜ) nr 692/2008 (muudetud määr useg a (EL) 2016/646) VI lisas sätestatud 
katsek orda järgides ja mida on kasutatud kütuseaur uheite tüüpk ondade kinnitamiseks Euroopa Liidus enne 
31. augustit 2019 .ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/49  
13. TÜÜBIKINNITUSKA TSETE EEST VASTUT AVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA 
AADRESSID
Käesolevat eeskir ja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised edastavad Ühinenud Rahvaste Org anisatsiooni 
sekretar iaadile tüübikinnituskatsete eest vastutav ate tehniliste teenistust e nimed ja aadressid ning nende 
tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teistes riikides välja 
antud tüübikinnitusi, nende laiendamist, andmata jätmist või tühistamist kinnitavad vorm id.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/50 26.11.2021  
Liide 1 
1. tüüpi katse toodang u vast avuse kontrollimiseks konkreetsete sõidukitüüpide puhul 
1. TOOD ANGU VAST AVUSE KONTR OLL SEOSES AINUL T SISEPÕLEMISMOOTORIGA SÕIDUKITE NING VÄLISE 
LAADIMISET A JA VÄLISE LAADIMISEGA HÜBRIIDELEK TRISÕIDUKITE NORMEERITUD HEITMETEGA
1.1. Igat sõidukit katsetatakse veojõustendil konkreetse sõiduki massiiner tsi ja sõidutakistusega. Veojõustend 
seadistatakse lisa B4 punktis 7 sätestatud korra kohaselt asjaomasele sõidukile mõeldud siht-sõidutakistusele 
vastav aks.
(Ainult 1B-tase)
Sihtväär tuste seadistamine (määratletud lisa B4 punktis 7) on keelatud, kui tuletatud sissesõitmisteg ur on saadud 
liite 3 punkti 1.5.2 kohaselt. Sellisel juhul kasutatak se veojõust endil tüübikinnituse saamiseks kasutatud 
seadistust.
1.2. Kohaldatav katsetsükke l on sama, mida kasutati sõiduki interpolatsioonitüüpk onna tüübikinnituse saamisek s.
1.3. Katsek s ettevalmistamine toimub lisa B6 punkti 2.6 või lisa B8 liidet 4 järgides.
1.4. Katsetulemusek s on väär tused, mis on arvutatud ainult sisepõlemismootori ga sõidukit e puhul lisa B7 tabeli 
A7/1 etapi 9 kohaselt ning välise laadimiseta ja välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite korral laetushoiu ­
režiimis tekkiv ate normeer itud heitmete puhul lisa B8 tabeli A8/5 etapi 8 kohaselt ja laetuskulurežiimis 
tekkivate normeer itud heitmet e puhul lisa B8 tabeli A8/8 etapi 6 kohaselt. Nor meer itud heitmet e piirnormidele 
vastav ust kontrollitakse käesoleva eeskir ja punkti 6.3.10 alusel.
(Ainult 1B-tase)
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite laetuskulurežiimis igas kohaldata vas katsetsüklis tekk ivad 
normeer itud heitmed peavad jääma käesoleva eeskir ja punkti 6.3.10 tabelis 1B esitatud piirnormide piiresse, 
aga vastav use/mittevasta vuse kriteeri umide alusel neid ei kontrollita.
2. TOOD ANGU VAST AVUSE KONTR OLLIMINE AINUL T SISEPÕLEMISMOOTORIGA SÕIDUKITE CO 2 HEITE MASSI / 
KÜTUSESÄÄSTL IKKUSE ALUSEL
2.1. Sõidukit katsetatak se lisas B6 kirjeldatud 1. tüüpi katse korra kohaselt.
2.2. (1A-tase)
Selle katse käigus määratakse CO 2 heite mass (M CO2,c,6 ) kooskõlas lisa B7 tabeli A7/1 etapig a 6.
(1B-tase)
Selle katse käigus määratakse kütusesäästlikkus (FE c,5) kooskõlas lisa B7 tabeli A7/1 etapiga 5.
2.3. (1A-tase)
Toodangu vastav ust seoses CO 2 heite massiga kontrollitakse punktis 2.3.1 kirjeldatud väär tuste alusel, mis on 
saadud katsetatud sõidukiga, kasutades käesoleva eeskir ja punktis 8.2.4 määratletud sissesõitmisteg urit.
(1B-tase)
Toodangu vastavust seoses kütusesäästlikkusega kontrollitakse punktis 1.3.1 kirjeldatud väär tuste alusel, mis on 
saadud katsetatud sõidukiga, kasutades käesoleva eeskir ja punktis 8.2.4 määratletud sissesõitmisteg urit.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/51  
2.3.1. CO2 heite mass / kütusesäästlikkus toodangu vastav use kontrollimisel
(1A-tase)
Kui interpolats ioonimeetod it ei kasutata, kasutatakse toodangu vastav use kontrollimiseks lisa B7 tabeli A7/1 
etapi 7 kohast CO 2 heite massi (M Co2,c,7 ).
Kui interpolats ioonimeetodit kasutatak se, kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks üksik sõiduki CO 2 
heite massi (MC O2,c,ind ) vastav alt lisa B7 tabeli A7/1 etapile 10.
(1B-tase)
Kui interpolats ioonimeetod it ei kasutata, kasutatakse toodangu vastav use kontrollimiseks lisa B7 tabeli A7/1 
etapi 8 kohast kütusesäästlikkust (FE c,8).
Kui interpolats ioonimeetodit kasutatak se, kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks üksik sõiduki 
kütusesäästlikkust (FE c,ind) vastava lt lisa B7 tabeli A7/1 etapile 10.
3. TOOD ANGU VAST AVUSE KONTR OLLIMINE VÄLISE LAADIMISET A HÜBRIIDELEK TRISÕIDUKI CO 2 HEITE MASSI / 
KÜTUSESÄÄSTL IKKUSE ALUSEL
3.1. Sõidukit katsetatak se lisa B8 punktis 3.3 kirjeldatud viisil.
3.2. (1A-tase)
Selle katse käigus määratakse vastav alt lisa B8 tabeli A8/5 etapile 6 välise laadimiseta hübr iidelektr isõiduki CO2 
heite mass (MCO 2,CS,c,6 ).
(1B-tase)
Selle katse käigus määratak se vastavalt lisa B8 tabeli A8/5 etapile 4c välise laadimiseta hübr iidelektr isõiduki 
kütusesäästlikkus (FE CS,c,4c ).
3.3. Toodangu vastav ust seoses CO2 heite massi või kütusesäästlikkusega (nagu asjak ohane) kontrollitak se punktis 
3.3.1 kirjeldatud väär tuste alusel, mis on saadud katsetatud sõidukiga, kasutades käesoleva eeskir ja punktis 
8.2.4 määratletud sissesõitmistegur it.
3.3.1. CO2 heite mass / kütusesäästlikkus toodangu vastav use kontrollimisel
(1A-tase)
Kui interpolats ioonimeetod it ei kasutata, kasutatakse toodangu vastav use kontrollimiseks lisa B8 tabeli A8/5 
etapi 7 kohast laetushoiurežiimi CO 2 heite massi (M CO2,CS,c,7 ).
Kui interpolats ioonimeetodit kasutatak se, kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks üksik sõiduki 
laetushoiurežiimi CO2 heite massi (M CO2 ,CS,c,ind ) vastavalt lisa B8 tabeli A8/5 etapile 9.
(1B-tase)
Kui interpolats ioonimeetodit ei kasutata, kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks laetushoiurežiimi 
kütusesäästlikkust (FE CS,c,1 ) vastavalt lisa B8 tabeli A8/6 etapile 2.
Kui interpolats ioonimeetodit kasutatak se, kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks üksik sõiduki 
laetushoiurežiimi kütusesäästlikkust FECS,c,ind vastav alt lisa B8 tabeli A8/6 etapile 3.
4. TOOD ANGU VAST AVUSE KONTR OLLIMINE TÄISELEK TRISÕIDUKITE ELEK TRIKULU ALUSEL
4.1. Sõidukit katsetatakse lisa B8 punktis 3.4 kirjeldatud viisil. Toodangu vastavuse kontrollimisel loetakse lisa B8 
punkti 3.4.4.1.3 (järjestikuse tsükli kord) ja lisa B8 punkti 3.4.4.2.3 (lühikatse kord) kohane 1. tüüpi katse 
lõpetamiskr iteer ium saavutatuk s esimese kohaldata va WLTP katsetsükli lõpetamisel.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/52 26.11.2021  
Selle katsetsükli ajal määratakse lisa B8 punkti 4.3 kohaselt alalisvoolukulu (EC DC,firs t,i) (laetav a(te)st elektr isalves ­
tussüst eemi(de)st), kus ΔE REESS,j on kogu laetava elektr isalvestussüst eemi elektr ienergia muutus ja dj selle 
katsetsükli jooksul tegelikult läbitud teepikkus.
4.2. Toodangu vastav ust seoses elektr ikuluga kontrollitakse katsetatud sõiduki tulemust e alusel, järgides punkti 
4.2.1, kui tüübikinnitus on antud järjestikuste tsükliteg a 1. tüüpi katse korra kohaselt, ja punkti 4.2.2, kui 
tüübikinnitus on antud 1. tüüpi lühikatse korra kohaselt.
4.2.1. Järjestikuste tsükliteg a 1. tüüpi katse korra kohased väär tused toodangu vastav use väljaselgitamisek s
Kui interpolats ioonimeetod it ei kasutata, kasutatak se toodangu vastav use kontrollimiseks lisa B8 tabeli A8/10 
etapi 9 kohast elektr ikulu (EC DC,COP ,final).
Kui interpolatsioon imeet odit kasutatakse, kasutatak se toodangu vastav use kontrollimisek s lisa B8 tabeli A8/10 
etapi 10 kohast üksik sõiduki elektr ikulu (EC DC,COP ,ind).
4.2.2. 1. tüüpi lühikatse korra kohased väär tused toodangu vastav use väljaselgitamiseks
Kui interpolats ioonimeetod it ei kasutata, kasutatak se toodangu vastav use kontrollimiseks lisa B8 tabeli A8/11 
etapi 8 kohast elektr ikulu (EC DC,COP ,final).
Kui interpolatsioon imeet odit kasutatakse, kasutatak se toodangu vastav use kontrollimisek s lisa B8 tabeli A8/11 
etapi 9 kohast üksiksõiduki elektr ikulu (EC DC,COP ,ind).
5. TOOD ANGU VAST AVUSE KONTR OLLIMINE VÄLISE LAADIMISEGA HÜBRIIDELEK TRISÕIDUKITE CO 2 HEITE MASSI / 
KÜTUSESÄÄSTL IKKUSE JA ELEK TRIKUL U ALU SEL
5.1. Tootja soovil võib laetushoiu- ja laetuskulurežiimis tehtava katse teha eri sõidukiteg a.
5.2. Toodangu vastav use kontrollimine laetushoiurežiimi CO2 heite massi / kütusesäästlikkuse alusel.
5.2.1. Sõidukiga tehakse lisa B8 punktis 3.2.5 kirjeldatud 1. tüüpi katse laetushoiurežiimis.
5.2.2. (1A-tase)
Selle katse käigus määratakse vastav alt lisa B8 tabeli A8/5 etapile 6 CO 2 heite mass laetushoiurežiimis (M CO2,CS, 
c,6).
(1B-tase)
Selle katse käigus määratakse vastav alt lisa B8 tabeli A8/5 etapile 4c kütusesäästlikkus laetushoiurežiimis (FE CS, 
c,4c).
5.2.3. (1A-tase)
Toodangu vastav ust seoses CO 2 heite massig a laetushoiurežiimis kontrollitakse punktis 5.2.3.1 kirjeldatud 
väär tuste alusel, mis on saadud katsetatud sõidukiga, kasutades käesoleva eeskir ja punktis 8.2.4 määratletud 
sissesõitmisteg urit.
(1B-tase)
Toodangu vastav ust seoses kütusesäästlikkusega laetushoiurežiimis kontrollitakse punktis 5.2.3.1 kirjeldatud 
väär tuste alusel, mis on saadud katsetatud sõidukiga, kasutades käesoleva eeskir ja punktis 8.2.4 määratletud 
sissesõitmisteg urit.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/53  
5.2.3.1. CO2 heite mass / kütusesäästlikkus laetushoiurežiimis toodangu vastav use kontrollimisel
(1A-tase)
Kui interpolats ioonimeetod it ei kasutata, kasutatakse toodangu vastav use kontrollimiseks lisa B8 tabeli A8/5 
etapi 7 kohast laetushoiurežiimi CO 2 heite massi (M CO2,CS,c,7 ).
Kui interpolats ioonimeetodit kasutatak se, kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks üksik sõiduki 
laetushoiurežiimi CO2 heite massi MCO2,CS,c,ind vastav alt lisa B8 tabeli A8/5 etapile 9.
(1B-tase)
Kui interpolats ioonimeetodit ei kasutata, kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks laetushoiurežiimi 
kütusesäästlikkust (FE CS,c) vastav alt lisa B8 tabeli A8/6 etapile 2.
Kui interpolats ioonimeetodit kasutatak se, kasutatakse toodangu vastavuse kontrollimiseks üksik sõiduki 
laetushoiurežiimi kütusesäästlikkust (FE CS,c) vastav alt lisa B8 tabeli A8/6 etapile 3.
5.3. Toodangu vastav use kontrollimine välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite laetuskulurežiimi elektr ikulu alusel
5.3.1. Toodangu vastav use kontrollimisel tehakse sõidukiga katseid, järgides punkti 5.3.1.1. Kui selle sõiduki 
tüübikinnituseks tehtava esimese tsükli jooksul mootorit ei käivitata, võib sõidukit tootja valikul katsetada 
sõidukit punkti 5.3.1.2 kohaselt.
5.3.1.1. 1. tüüpi laetuskulukatse kord
Sõidukiga tehakse lisa B8 punktis 3.2.4 kirjeldatud 1. tüüpi laetuskulukatse. Selle katse käigus määratakse 
elektr ikulu (EC AC,CD) kooskõlas lisa B8 tabeli A8/8 etapig a 9.
Kui seda peetakse vajalikuk s, peab tootja tõendama, et laetava veoelektr isalvestussüstee m on enne toodangu 
vastav use kontrollimist vaja katsek s ette valmistada. Sellisel juhul valmistatak se laetav veoelektr isalves ­
tussüst eem tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse heaksk iidul enne toodangu vastav use kontrollimist tootja 
soovituse kohaselt katsek s ette.
5.3.1.2. 1. tüüpi laetuskulukatse esimene tsükk el
5.3.1.2.1. Sõidukiga tehakse lisa B8 punktis 3.2.4 kirjeldatud 1. tüüpi laetuskulukatse, mille lõpetamiskr iteerium loetakse 
saavu tatuks esimese kohaldata va WLTP-katsetsükli lõpetamisel, selle asemel et kasutada lisa B8 punkti 3.2.4.4 
kohast 1. tüüpi laetuskulukatse lõpetamiskr iteeriumi.
Selle katsetsükli ajal määratakse lisa B8 punkti 4.3 kohaselt alalisvoolukulu (EC DC,firs t,i) (laetav a(te)st elektr isalves ­
tussüst eemi(de)st), kus ΔE REESS,j on kogu laetava elektr isalvestussüst eemi elektr ienergia muutus ja dj selle 
katsetsükli jooksul tegelikult läbitud teepikkus.
5.3.1.2.2. Selles tsüklis ei tohi mootor töötada. Vastasel juhul loetakse see toodangu vastav use katse keht etuks.
5.3.2. Toodangu vastavust seoses elektr ikuluga laetuskulurežiimis kontrollitakse katsetatud sõiduki tulemust e alusel: 
järgides punkti 5.3.2.1, kui katsetati kooskõlas punktiga 5.3.1.1, ja punkti 5.3.2.2, kui katsetati kooskõlas 
punktiga 5.3.1.2.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/54 26.11.2021  
5.3.2.1. Toodangu vastav use kontrollimine punkti 5.3.1.1 kohase katsega
Kui interpolats ioonimeetod it ei kasutata, kasutatakse toodangu vastav use kontrollimiseks lisa B8 tabeli A8/8 
etapi 16 kohast laetuskulurežiimi elektr ikulu (EC AC,CD,final ).
Kui interpolatsioon imeet odit kasutatakse, kasutatak se toodangu vastav use kontrollimisek s lisa B8 tabeli A8/8 
etapi 17 kohast üksik sõiduki laetuskulurežiimi elektr ikulu (EC AC,CD,ind ).
5.3.2.2. Toodangu vastav use kontrollimine punkti 5.3.1.2 kohase katsega
Kui interpolats ioonimeetod it ei kasutata, kasutatakse toodangu vastav use kontrollimiseks lisa B8 tabeli A8/8 
etapi 16 kohast laetuskulurežiimi elektr ikulu (EC DC,CD,COP ,final).
Kui interpolatsioon imeet odit kasutatakse, kasutatak se toodangu vastav use kontrollimisek s lisa B8 tabeli A8/8 
etapi 17 kohast üksik sõiduki laetuskulurežiimi elektr ikulu (EC DC,CD,COP ,ind).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/55  
Liide 2 
Toodangu vast avuse kontrollimine 1. tüüpi katse puhul – statistiline meetod 
1. Käesolevas liites kirjeldatakse toodangu vastav use kontrollimise korda seoses ainult sisepõlemismootoriga 
sõidukit e, välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite, täiselektr isõidukite ja välise laadimiseg a hübr iidelektr i­
sõidukit e normeer itud heitmet e, CO 2 heite, kütusesäästlikkuse ja elektr ikuluga ning (asjak ohasel juhul) kütuse- 
ja/või energiakulu seire seadme mõõte täpsusega vastav alt eeskir ja tabelile 8/1.
Nor meer itud heitmete, CO 2 heite, kütusesäästlikkuse ja elektr ikulu mõõdetak se nagu asjak ohane vastav alt eeskir ja 
tabelile 8/1 vähemalt kolmel sõidukil, kuni jõutakse positiivse või nega tiivse otsuseni. Kütuse- ja/või energiakulu 
seire seadme mõõtetäpsus määratak se iga N katse kohta (asjak ohasel juhul).
2. NORMEERITUD HEITMED
2.1 Statistiline tegevusk ord ja positiivse või negatiivse otsuse langetam ise kriteeriumid
(1A-tase)
Katsete koguar vu N ja katsetatud sõidukit e mõõtet ulemuste x1, x2, … xN alusel määratak se keskm ine tulemus Xtests 
ja varieeruvus VAR:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ:::þx NÞ
N
ning
VAR ¼ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite puhul loetakse täieliku 1. tüüpi laetuskulukatse korral üksiksõiduki 
keskmine heitk ogus kogu katse kohta üheks väär tuseks xi.
Iga katsete arvu kohta võib käesoleva eeskir ja punkti 6.3.10 tabelis 1A esitatud normeer itud heitmet e piirnormi L 
alusel teha ühe kolmest otsusest:
i) tüüpk onna kohta tehakse positiivne otsus, kui Xtests<A•L – VAR
L;
ii) tüüpk onna kohta tehakse negat iivne otsus, kui Xtests>A•L – N – 3
13•VAR
L��
;
iii) mõõdetak se veel, kui:
A•L – VAR
L≤X tests≤A•L – N – 3
13•VAR
L��
Nor meer itud heitmete mõõtmiseks võetakse tegur i A väär tuseks 1,05.
(1B-tase)
Juhtum A. Tootja toodangu standardhälve on aktsep teeritav.
Valimi (miinimumvalim on 3) moodustamise kord on selline, et kui 40 % toodangust on defe ktne, on partii 
positiivse katsetulemuse tõenäosus 0,95 (tootjar isk = 5 %), ja kui 65 % toodangust on defe ktne, siis 0,1 
(tarbij arisk = 10 %).
Iga käesoleva eeskir ja punkti 6.3.10 tabelis 1B esitatud normeer itud heitühendi puhul järgitakse järgmist korda (vt 
eeskir ja punkti 8.2.3.2 joonis 8/1), kus:ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/56 26.11.2021  
L= normeer itud heitühendi piirnormi naturaalloga ritm,
xi= valimi i-nda sõiduki mõõtmistulemuse naturaallog aritm,
s= toodangu hinnanguline standardhälve (pärast mõõtmistulemust e naturaallog aritmimist),
n= konkreetse valimi maht.
Arvutatakse valimi katsestatistik , mis näitab piirnormi standardhälvete summat.
Kui katsestatistik on suurem kui tabeli A2/1 kohane positiivsete otsuste arv konkreetse valimimahu jaoks , on otsus 
normeer itud heitmete kohta positiivne.
Kui katsestatistik on alla tabeli A2/1 kohast negatiivsete otsust e arvu konkreetse valimimahu jaoks, on otsus 
normeer itud heitmet e kohta negatiivne; muul juhul tehakse katse veel ühe sõidukiga ja arvutatak se tulemus uue 
valimimahu kohta uuesti.
Tabel A2/1
Positiivsete/negatiivsete otsuste arv valimimahu kohta 
Kats etatud sõidukite 
koguar v (konkreetse valimi 
suur us)Positiivse otsuse lävi Negatiivse otsuse lävi
3 3,327 –4,724
4 3,261 –4,79
5 3,195 –4,856
6 3,129 –4,922
7 3,063 –4,988
8 2,997 –5,054
9 2,931 –5,12
10 2,865 –5,185
11 2,799 –5,251
12 2,733 –5,317
13 2,667 –5,383
14 2,601 –5,449
15 2,535 –5,515
16 2,469 –5,581
17 2,403 –5,647
18 2,337 –5,713
19 2,271 –5,779
20 2,205 –5,845
21 2,139 –5,911
22 2,073 –5,977
23 2,007 –6,043ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/57  
24 1,941 –6,109
25 1,875 –6,175
26 1,809 –6,241
27 1,743 –6,307
28 1,677 –6,373
29 1,611 –6,439
30 1,545 –6,505
31 1,479 –6,571
32 –2,112 –2,112
Juhtum B. Tootja tõendid toodangu standardhälbe kohta ei ole aktsept eeritavad või puuduvad.
Valimi (miinimumvalim on 3) moodustamise kord on selline, et kui 40 % toodangust on defe ktne, on partii 
positiivse katsetulemuse tõenäosus 0,95 (tootjar isk = 5 %), ja kui 65 % toodangust on defe ktne, siis 0,1 
(tarbij arisk = 10 %).
Käesoleva eeskir ja punkti 6.3.10 tabelis 1B esitatud normeer itud heitmet e mõõte tulemusi loetakse lognor maalse 
jaotuseg a olevateks ja kõigepealt naturaallogar itmitakse. Tähistage minimaalne ja mak simaalne valimimaht 
vastav alt sümbolit ega m0 ja m (m 0 = 3 ja m = 32) ning konkreetse valimi maht n-ig a.
Kui mõõtetulemus te naturaalloga ritmid on x1, x2 …, xi ja L on saaste aine piirnormi naturaallogar itm, siis:
d1 = x1 – L
d¯
n¼1
n∑n
i¼1di
ning
V2
n¼1
n∑n
i¼1ðdi–d¯
nÞ2
Tabel A2/2
Minimaalne valimimaht = 3 
Valimimaht (n) Positiivse otsuse lävi (An) Neg atiivse otsuse lävi (Bn)
3 –0,80381 16,64743
4 –0,76339 7,68627
5 –0,72982 4,67136
6 –0,69962 3,25573
7 –0,67129 2,45431
8 –0,64406 1,94369
9 –0,61750 1,59105
10 –0,59135 1,33295
11 –0,56542 1,13566
12 –0,53960 0,97970ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/58 26.11.2021  
13 –0,51379 0,85307
14 –0,48791 0,74801
15 –0,46191 0,65928
16 –0,43573 0,58321
17 –0,40933 0,51718
18 –0,38266 0,45922
19 –0,35570 0,40788
20 –0,32840 0,36203
21 –0,30072 0,32078
22 –0,27263 0,28343
23 –0,24410 0,24943
24 –0,21509 0,21831
25 –0,18557 0,18970
26 –0,15550 0,16328
27 –0,12483 0,13880
28 –0,09354 0,11603
29 –0,06159 0,09480
30 –0,02892 0,07493
31 0,00449 0,05629
32 0,03876 0,03876
Tabelis A2/2 on esitatud positiivsete (An) ja negatiivset e (Bn) otsuste arvud konkreetse valimimahu kohta. 
Katsestatistik on suhe d¯
n/Vn, mida kasutatak se seer ia kohta positiivse või negatiivse otsuse tegemiseks:
Mo ≤ n ≤ m puhul:
i) seer ia kohta tehakse positiivne otsus, kui d¯
n
Vn≤An;
ii) seer ia kohta tehakse nega tiivne otsus, kui d¯
n
Vn≥Bn;
iii) mõõdetak se veel, kui An<d¯
n
Vn<Bn;
Märkused.
Katsestatistiku järjestikuste väär tuse arvutamisel on kasulikud järgmised rekursiivsed valemid:
3. CO2 heide, kütusesäästlikkus ja elektr ikuluET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/59  
3.1. Statistiline tegevusk ord
(1A-tase)
Testide koguar vu (N) ja katsetatud sõidukite mõõtetule muste (x1, x2, … xN) alusel määratakse kesk mine tulemus 
(Xtests) ja standardhälve:
Xtests¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
ning
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx N – X testsÞ2
N – 1s
(1B-tase)
Testide koguar vu (N) ja katsetatud sõidukite mõõtetule muste (x1, x2, … xN) alusel määratakse kesk mine tulemus 
(Xtests) ja standardhälve (σ):
XtestsN ¼ðx1þx 2þx 3þ…þx NÞ
N
ning
σ¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
ðx1 – X testsÞ2þðx 2 – X testsÞ2þ:::þðx 10 – X testsÞ2
10r
3.2. Statistiline hindamine
(1A-tase)
CO2 heite hindamisek s arvutatakse normaliseer itud väär tused järgmiselt:
xi¼CO 2test – i
CO 2declared – i
kus:
CO 2 test-i on üksiksõidukil i mõõdetud CO 2 heide
CO 2 declared-i on üksiksõiduki i kohta deklareer itud CO 2 heide
Elektr ikulu (EC) hindamisek s arvutatakse normaliseer itud väär tused järgmiselt:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
kus:
EC test-i on üksiksõidukil i mõõdetud elektr ikulu. Kui on teht ud täielik 1. tüüpi laetuskulukatse, 
määratakse EC test-i vastav alt liite 1 punktile 5.3.1.1. Kui toodangu vastavuse kontrollimiseks 
katsetatakse ainult esimest tsüklit, määratak se EC test-i vastav alt liite 1 punktile 5.3.1.2.
EC DC, COP -i on üksiksõiduki i kohta deklareer itud elektr ikulu vastav alt lisa B8 liitele 8. Kui on teht ud täielik 
1. tüüpi laetuskulukatse, määratak se EC DC,COP ,i vastava lt liite 1 punktile 5.3.2.1. Kui toodangu 
vastav use kontrollimiseks katsetatak se ainult esimest tsüklit, määratakse EC COP ,i vastav alt liite 1 
punktile 5.3.2.2.
Nor maliseer itud xi väär tusi kasutatak se parameetr ite Xtests ja s määramiseks vastav alt punktile 3.1.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/60 26.11.2021  
(1B-tase)
Kütusesäästlikkuse hindamisek s arvutatak se normaliseer itud väär tused järgmiselt:
xi¼FEtest – i
FEdeclared – i
kus:
FEtest-i on üksiksõidukil i mõõdetud kütusesäästlikkus.
FEdeclared-i on üksiksõiduki i kohta deklareer itud kütusesäästlikkus.
Elektr ikulu (EC) hindamisek s arvutatakse normaliseer itud väär tused järgmiselt:
xi¼ECtest – i
ECDC,COP – i
kus:
EC test-i on üksiksõidukil i mõõdetud elektr ikulu. Kui on teht ud täielik 1. tüüpi laetuskulukatse, 
määratakse EC test-i vastav alt liite 1 punktile 5.3.1.1. Kui toodangu vastavuse kontrollimiseks 
katsetatakse ainult esimest tsüklit, määratak se EC test-i vastav alt liite 1 punktile 5.3.1.2.
EC DC, COP -i on üksiksõiduki i kohta deklareer itud elektr ikulu vastav alt lisa B8 liitele 8. Kui on teht ud täielik 
1. tüüpi laetuskulukatse, määratak se EC DC,COP ,i vastava lt liite 1 punktile 5.3.2.1. Kui toodangu 
vastav use kontrollimiseks katsetatak se ainult esimest tsüklit, määratakse EC COP ,i vastav alt liite 1 
punktile 5.3.2.2.
Nor maliseer itud xi väär tusi kasutatak se parameetr ite Xtests ja s määramiseks vastav alt punktile 3.1.
3.3. Positiivse ja negatii vse otsuse kriteeriumid
3.3.1. CO2 heite ja elektr ikulu hindamine
(Ainult 1A-tase)
Iga katsete arvu kohta võib teha ühe kolmest järgmisest otsusest, kusjuures tegur i A väär tuseks määratakse 1,01:
i) tüüpk onna kohta tehakse positiivne otsus, kui Xtests≤A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s;
ii) tüüpk onna kohta tehakse negat iivne otsus, kui Xtests>AþðtF1,i – t F2Þ•s;
iii) mõõdetak se veel, kui:
A – ðt P1,iþtP2,iÞ•s<Xtests≤AþðtF1,i – t F2Þ•s
kus:
parameetr id tP1,i, tP2,i, tF1,i ja tF2 võetak se tabelist A2/3.
Tabel A2/3
Positiivsete/negatiivsete otsuste arv valimimahu kohta 
POSITIIVNE NEGA TIIVNE
Katsed (i) tP1,i tP2,i tF1,i tF2
3 1,686 0,438 1,686 0,438
4 1,125 0,425 1,177 0,438
5 0,850 0,401 0,953 0,438
6 0,673 0,370 0,823 0,438ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/61  
7 0,544 0,335 0,734 0,438
8 0,443 0,299 0,670 0,438
9 0,361 0,263 0,620 0,438
10 0,292 0,226 0,580 0,438
11 0,232 0,190 0,546 0,438
12 0,178 0,153 0,518 0,438
13 0,129 0,116 0,494 0,438
14 0,083 0,078 0,473 0,438
15 0,040 0,038 0,455 0,438
16 0,000 0,000 0,438 0,438
3.3.2. Kütusesäästlikkuse ja elektr ikulu hindamine
(Ainult 1B-tase)
3.3.2.1. Kütusesäästlikkuse (FE, km/l) hindamisel kohaldataks e järgmist:
a)kui 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10:
i)tüüpk onna kohta tehakse positiivne otsus, kui XtestsN Evaluation ≥1:000 ;
ii)tehakse veel üks mõõtmine, kui XtestsN Evaluation <1:000 ;
b)kui N = 11:
i)tüüpk onna kohta tehakse positiivne otsus, kui kõik järgmine peab selle puhul paika:
a.XtestsN Evaluation ≥1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp ;
b.XtestsN CoPfamily ≥1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp ;
c.xi≥1:000 – 3�σ ;
ii)tüüpk onna kohta tehakse negatiivne otsus, kui mõni järgmine peab selle puhul paika:
a.XtestsN Evaluation <1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp ;
b.XtestsN CoPfamily <1:000 – 3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp ;
c.xi<1:000 – 3�σ ;
kus:
N_Evaluation on asjaomase hindamise käigus katsetatud sõidukit e koguar v;
N_CoP family on aasta jooksul toodangu vastavuse tüüpk onnas katsetatud sõidukit e koguar v
(nt kui esimeseks hindamisek s tehti katse 11 sõidukiga ja teiseks 4ga, siis N_Evaluation = 4 ja N_CoP family = 15).
Kui N_CoP family on > 10, peab igal juhul olema täidetud tingimus xi≥1:000 – 3�σ .
3.3.2.2. Elektr ikulu (Wh/km) hindamisel kohaldataks e järgmisi sätteid:
a)kui 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10:
i)tüüpk onna kohta tehakse positiivne otsus, kui XtestsN Evaluation ≤1:000 ;
ii)tehakse veel üks mõõtmine, kui XtestsN Evaluation >1:000 ;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/62 26.11.2021  
b)kui N = 11:
i)tüüpk onna kohta tehakse positiivne otsus, kui kõik järgmine peab selle puhul paika:
a.XtestsN Evaluation ≤1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp ;
b.XtestsN CoPfamily ≤1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp ;
c.xi≤1:000 þ3�σ;
ii)tüüpk onna kohta tehakse negatiivne otsus, kui mõni järgmine peab selle puhul paika:
a.XtestsN Evaluation >1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NEvaluationp ;
b.XtestsN CoPfamily >1:000 þ3�σffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
NCoPfamilyp ;
c.xi>1:000 þ3�σ;
kus:
N_Evaluation on asjaomase hindamise käigus katsetatud sõidukit e koguar v;
N_CoP family on aasta jooksul toodangu vastavuse tüüpk onnas katsetatud sõidukit e koguar v
(nt kui esimeseks hindamisek s tehti katse 11 sõidukiga ja teiseks 4ga, siis N_Evaluation = 4 ja N_CoP family = 15).
Kui N_CoP family on > 10, peab igal juhul olema täidetud tingimus xi≤1:000 þ3�σ.
3.3.2.3. Kui toodangu vastav use tüüpk onnas toodetud sõidukit e arv 12 kuu kohta on üle 7 500 , võib teisel või hilisemal 
hindamisel tingimuse „a. Kui 3 ≤ N_Evaluation ≤ 10“ asendada tingimuseg a „a. Kui N_Evaluation = 3“ ja 
tingimuse „b. Kui N_Evaluation = 11“ asendada tingimuseg a „b. Kui N_Evaluation = 4“. Teisel või hilisemal aastal 
seda tingimust toodangu vastav use tüüpk onna aasta esimeseks hindamisek s ei kasutata.
σ määratakse pärast konkreetse vastavustüüpk onna tootmise alustamist esimese 10 sõidukiga tehtud katsete 
tulemust e põhjal. Pärast seda, kui konkreetse vastav ustüüpk onna σ on kindlaks tehtud, ei tohi seda muuta isegi 
teisel või hilisemal aastal. Tootja soovil ja vastuta va asutuse heaksk iidul võib mõistlike tõendite ja sobivate 
andmet e alusel näitajat σ muuta.
3.4. (Ainult 1A-tase)
Käesoleva eeskir ja punktis 5.11 osutatud sõidukite puhul määratakse kütuse- ja/või energiakulu seire seadme 
mõõtet äpsus (xi,OBFCM ) iga konkreetse katse i jaoks liite 5 punktis 4.2 esitatud valemite kohaselt.
Tüübikinnitusasutus säilitab iga katsetatud toodangu vastavuse tüüpk onna puhul väljaselgitatud mõõte täpsuse 
andmed.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/63  
Liide 3 
Sissesõitmistegur ite väljaselgitamise katse kord 
1. SISSESÕITMISTEGURITE VÄLJASELGIT AMISE KATSE KORD
1.1. Sissesõitmiskatse teeb tootja, kes ei tee katsetatavat es sõidukit es mingeid kohandusi, mis võivad mõjutada 
normeer itud heitmeid, CO 2 heidet, kütusesäästlikkust ja elektr ikulu. Katsetata va sõiduki riistvara ja asjaomase 
elektroonilise juhtploki kalibreer ing peavad olema samad, mis tüübikinnituse saanud sõidukil. Kogu asjaomast 
riistvara, mis mõjutab normeer itud heitmeid, CO2 heidet, kütusesäästlikkust ja elektr ikulu, ei tohi olla enne sissesõit ­
miskatset kasutatud.
1.2. Katsetata v sõiduk konfigureer itaks e toodangu vastav use tüüpk onna suur ima näitajag a sõidukina.
Kui toodangu vastavuse tüüpk onnal on mitu interpolats ioonitüüpk onda, konfigureer itaks e katsetatav sõiduk 
suur ima eeldatava tootmismahug a interpolats ioonitüüpk onna suur ima näitajag a sõidukina. Tootja soovil ja 
vastutav a asutuse nõusolekul võib valida katsetamiseks teise sõiduki.
1.2.1. (Ainult 1B-tase)
Sissesõitmisteg uri laiendamine
Sõiduki tootja soovil (kui taotlusega koos esitatakse tehnilised tõendid ja vastutava asutuse kinnitus) võib tuletatud 
sissesõitmisteg urit laiendada ka teistele interpol atsioonitüüpk ondadele.
1.3. Katsetata v sõiduk peab olema uus või katsetel kasutatud, aga vähemalt järgmist e ühel ja samal ajal paigald atud uute 
osist ega:
a)sisepõlemismootor;
b)jõuülekandesüste emi osised (vähemalt ülekanne, rehvid ja teljed);
c)pidur i osised;
d)(Ainult 1A-tase) elektr isõiduki laetav elektr isalvestussüstee m;
e)(Ainult 1A-tase) Väljalask esüsteem
ja kõik muud osised, millel on märkimisväär ne mõju normeer itud heitmet ele, CO2 heitele, kütusesäästlikkusele ja 
elektr ikulule.
Katsetata va uue sõiduki või uute osisteg a kasutatud sõiduki läbisõidumõõdiku näit Ds registreer itaks e.
1.4. Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võib sisse sõita mitu sõidukit. Sellisel juhul võetakse sissesõitmis ­
tegurite määramisel arvesse kõigi katsetatud sõidukit e kohta saadud nõuet ele vastavaid katsetulemusi.
1.5. Veojõustendi seadistus
1.5.1. Veojõustend seadistatakse lisa B4 punktis 7 sätes tatud korra kohaselt asjaomasele sõidukile mõeldud siht- 
sõidutakistusele vastav aks.
Veojõustend seadistatak se enne igat sissesõitmiskatset (st sissesõitmiskilometraaži läbimist) ja sissesõitmisjärgseteks 
katseteks üks kord.
1.5.2. (Ainult 1B-tase)
Kõikidel katsetel on lubatud kasutada veojõuste ndil sama seadistust, mis on määratud tüübikinnituskatset e käigus 
kõikide katsete jaoks .ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/64 26.11.2021  
1.6. Enne sissesõitmiskatset tehakse sõidukiga lisades B6 ja B8 sätestatud 1. tüüpi katse. Katset korrataks e, kuni on 
saadud kolm nõuet ele vastav at tulemust. Sõidustiili indeks id arvutatak se lisa B7 punkti 7 kohaselt ja need peavad 
vastama lisa B6 punktis 2.6.8.3.1.4 kindlaksmääratud nõuetele. Läbisõidumõõdiku näit (Di) registreer itaks e enne 
iga katset. Mõõdetud normeer itud heitmed, CO2 heide, kütusesäästlikkus ja elektr ikulu arvutatakse vastavalt lisa B7 
tabeli A7/1 etapile 4a või lisa B8 tabeli A8/5 etapile 4a.
(Ainult 1A-tase)
Gaasipedaali asendi andur i signaal registreer itakse kõikide katsete ajal võendamissageduseg a 10 Hz. Selleks võib 
kasutada gaasipedaali asendi signaali pardadiagnostikasüste emis. Vastuta v asutus võib tootjalt nõuda selle signaali 
hindamist, et tagada katsetulemuste paikapidavus .
1.7. Pärast esialgseid katseid sõidetakse katsetatav sõiduk sisse tavapärastes sõidutingimust es. Välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukite ga sõidetakse valdavalt laetushoiurežiimis. Sissesõitmiskatse sõidumuster , katsetingimused ja 
kütus peavad olema kooks õlas tootja insener tehnilise hinnangug a. Sissesõitmiskilometraaž peab olema interpolat ­
sioonitüüpk onna tüübikinnituse saamiseks lisa B6 punkti 2.3.3 või lisa B8 punkti 2 kohaselt katsetatud sõiduki 
sissesõitmiskilometraažist väiksem või selleg a võrdne.
1.8. Pärast sissesõitmiskatset tehakse sõidukiga lisades B6 ja B8 sätestatud 1. tüüpi katse. Katset korratakse, kuni on 
saadud järgmine arv nõuetele vastava id tulemusi:
(1A-tase) kolme katse tulemused
(1B-tase) kahe katse tulemused
Sõidustiili indeksid arvutatakse lisa B7 punkti 7 kohaselt ja need peavad vastama lisa B6 punktis 2.6.8.3.1.4 
kindlaksmääratud nõuet ele.
Need katsed tehakse samas katsekambr is, mida kasutati sissesõitmiseelset es katsetes , ja seadistades veojõuste ndi 
samamoodi. Kui see ei ole võimalik, põhjendab tootja teise katsekambr i kasutamist. Enne iga katset registreer itaks e 
läbisõidumõõdiku näit (Di, km). Mõõdetud normeer itud heitmed, CO 2 heide, kütusesäästlikkus ja elektr ikulu (nagu 
asjak ohane ja järgides käesoleva eeskir ja punkti 8.2.4.1) arvutatak se vastav alt lisa B7 tabeli A7/1 etapile 4a või lisa 
B8 tabeli A8/5 etapile 4a.
1.9. (Ainult 1A-tase)
CO2 heite jaoks sissesõitmistegur i määramiseks tuleb arvutada järgmise võrrandi kordajad CRI ja Cconst kõigi enne ja 
pärast sissesõitu teht ud nõuet ele vastavat e katsetulemuste tüvenumbr ite vähimr uutude regressioonanalüüsi abil:
MCO2,i¼ – C RI•lnðD i – D sÞþCconst
kus:
MCO2,i on mõõdetud CO2 heite mass katses i (g/km);
CRI on logari tmilise regressioonisirge tõus;
Cconst on logari tmilise regressioonisirge algordinaat.
Kui katse on tehtud mitme sõidukiga, arvutatak se iga sõiduki CRI ja saadud tulemust est arvutatakse kesk mine. Tootja 
esitab vastutav ale asutusele statistilised tõendid selle kohta, et sobitus on statistiliselt piisaval t põhjendatud.
1.9.1. (Ainult 1A-tase)
Võtt es alusek s mõõtmistulemust e hälbe sobitusest, tuleb tõusu CRI korrigeeri da allapoole, kasutades sobituse sisse 
jäävate vigade standardhälvet :ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/65  
σfit¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
∑ðM CO2,i –M CO2,i–fit Þ2
N–2s
kus:
MCO2,i-fit on võrrandi tulemus iga teepikkuse Di puhul.
Tõusu CRI korrigee ritakse sobituse määramatuse suht es järgmiselt:
CRI → CRI – σfit
1.10. (Ainult 1A-tase)
Toodangu vastav usega seoses katsetata va sõiduki j CO 2 heite sissesõitmisteg ur RICO2(j) tehakse kindlaks järgmise 
võrrandiga:
RICO 2ðjÞ¼1 – C RI:lnðD kÞ – lnðD jÞ
MCO2,j� �
kus:
Dk on nõuetel e vastav ate katsete keskm ine teepikkus pärast sissesõitmiskatset (km)
Dj on toodangu vastavuseg a seoses katsetatava sõiduki läbisõidumõõdiku näit (km)
MCO2,j on toodangu vastavuseg a seoses katsetatud sõidukil mõõdetud CO 2 heite mass (g/km)
Kui Dj on väiksem kui minimaalne Di, asendatak se Dj minimaalse Di-ga.
1.11. (Ainult 1A-tase)
Kõigi asjak ohaste normeer itud heitmete sissesõitmisteg uri määramiseks tuleb arvutada korda jad CRI,c ja Cconst,c kõigi 
enne ja pärast sissesõitu tehtud nõuet ele vastav ate katsetulemust e tüvenumbr ite vähimr uutude regressioonanalüüsi 
abil:
MC,i¼CRI,c:ðD i – D sÞþCconst,c
kus:
MC,i on mõõdetud normeer itud heitmete komponendi C mass;
CRI,c on regressioonisirge tõus (g/km2)
Cconst,c on regressioonisirge algordinaat (g/km)
Tootja esitab vastutav ale asutusele statistilised tõendid selle kohta, et sobitus on statistiliselt piisaval t põhjendatud, 
ning arvesse tuleks võtta andmete variatsioonil põhinevat määramatusvar u, et vältida sissesõitmise mõju 
ülehindamist.
1.12. (Ainult 1A-tase)
Toodangu vastav useg a seoses katsetatava sõiduki j normeer itud heitmet e kompon endi C sissesõitmisteg ur RIC(j) 
tehakse kindlaks järgmise võrrandiga :
RICðjÞ¼1þCRI,c:Dk – D j
MC,j��
kus:
Dk on nõuetel e vastav ate katsete keskm ine teepikkus pärast sissesõitmiskatset (km)
Dj on toodangu vastavuseg a seoses katsetatava sõiduki läbisõidumõõdiku näit (km)
MC,j on toodangu vastavuseg a seoses katsetatud sõiduki heitmete komponendi C mass, g/km
Kui Dj on väiksem kui minimaalne Di, asendatak se Dj minimaalse Di-ga.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/66 26.11.2021  
1.13. (Ainult 1A-tase)
Elektr ikulu sissesõitmisteg ur RIEC(j) tehakse kindlaks käesoleva liite punktides 1.9, 1.9.1 ja 1.10 sätestatud korras, 
asendades valemite s CO2 EC-ga.
(Ainult 1B-tase)
Kütusesäästlikkuse ja elektr ikulu sissesõitmistegur id RIFE(j) ja RIEC(j) tehakse kindlaks käesoleva liite punktides 1.9 (v. 
a 1.9.1) ja 1.10 sätestatud korras, asendades valemit es CO2 vastavalt FE ja EC-ga.
2. (AINUL T 1B-TASE)
Enne tuletatud sissesõitmisteg uri kohaldamist peab tootja esitama vastutav ale asutusele järgmised andmed:
a)saadud sissesõitmistegur i tõendid (sh regressioonisirge tõusu sobituse statistilise olulisuse olemasolu);
b)selgitus pärast tootmise alustamist kasutatava valideer imismeetodi kohta (nt mõõtes sissesõitmisteg urit tehasest 
valitud sõiduki(te )l ja seejärel hinnates, kas see on sobiv või mitte.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/67  
Liide 4 
Toodangu vast avus 4. tüüpi katse puhul 
1. Tavapäraste tootmisliini lõpus tehta vate katsete puhul võib tüübikinnituse omanik tõendada vastavust käesoleva liite 
punktides 2–4 sätestatud nõuet ele vastav ate sõidukiteg a valimis.
1.1. Hermeetilise kütusepaagiga sõidukit e puhul võib tootja soovil ja vastuta va asutuse nõusolekul kohaldada käesoleva 
liite punktides 2–4 sätestatu alternati ive.
1.2. Kui tootja otsustab kasutada mõnd altern atiivset tegevusk orda, tuleb kõik vastavust estimise üksikasjad registreer ida 
tüübikinnitusdokumentatsioonis.
2. Lekkekatse
2.1. Heitmeohjesüste emi õhuav ad suletakse.
2.2. Kütusesüst eemis tekitatakse rõhk 3,70 kPa ± 0,10 kPa. Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võib süst eemis 
kasutusel olevat rõhku arvestades kasutada ka altern atiivset rõhku.
2.3. Enne rõhuallika eemaldamist kütusesüsteem ist lastakse rõhul stabiliseer uda.
2.4. Pärast seda ei tohi rõhk langeda viie minuti jooksul üle 0,50 kPa.
2.5. Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võib lekke kindlust tõendada samaväär se alternatiivmeet odiga.
3. Õhutuskatse
3.1. Heitmeohjesüste emi õhuav ad suletakse.
3.2. Kütusesüst eemis tekitatakse rõhk 3,70 kPa ± 0,10 kPa. Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võib süst eemis 
kasutusel olevat rõhku arvestades kasutada ka altern atiivset rõhku.
3.3. Enne rõhuallika eemaldamist kütusesüsteem ist lastakse rõhul stabiliseer uda.
3.4. Heitmeohjesüste emi väljalaske avad seataks e tagasi tootmisasendisse.
3.5. Pärast seda peab rõhk lange ma ühe minuti jooksul väiksemak s kui 2,5 kPa üle keskk onnarõhu.
3.6. Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võib õhutamisvõimet tõendada samaväär se alternatiivmeet odiga (kui 
kohaldatav).
4. Läbipuhumise katse
4.1. Läbipuhumisa vaga ühendataks e seadmed, mis suudavad tuvastada õhuvooluhulg a 1,0 liitrit minutis, ja lülitusklapi 
kaudu või muul viisil ka surveanum, mis peab olema piisava suur usega, et läbipuhumisek s kasutatavat süsteemi 
mitte mõjutada.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/68 26.11.2021  
4.2. Tootja võib kasutada enda valitud voomõõturi t, kui vastutav asutus seda lubab.
4.3. Sõidukit käitatakse nii, et läbipuhumissüsteemi konstr uktsiooniomadused, mis võivad läbipuhumist takistada, 
tuvastatakse ja asjaolud registreer itakse.
4.4. Kui mootor töötab käesoleva liite punktis 4.3 sätestatud piirides, tehakse õhu vooluhulk kindlaks kas:
4.4.1. lülitades sisse käesoleva liite punktis 4.1 sätestatud seadme (mis peab mõõtma rõhulangust välisõhu rõhult tasemele, 
mis näitab, et kütuseaur uheite ohjesüsteemi on ühe minuti jooksul voolanud 1,0 liitrit õhku); või
4.4.2. kui kasutatakse alternatiivset vooluhulg a mõõtmise seadet, peab selle näit olema vähemalt 1,0 liitrit minutis.
4.4.3. Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võib kasutada samaväärs et alternatiivset läbipuhumiskatse korda.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/69  
Liide 5 
Sõidukis paiknevad kütuse- ja/või elektr ikuluseire seadmed 
Kehtib ainult 1A-taseme kohta.
1. SISSEJUHA TUS
Käesolevas liites sätestatak se sõidukis paiknevate kütusekulu ja/või elektr ienergiakulu jälgimise seadmet ega seotud 
mõist ed ja nõuded.
2. MÕISTED
2.1. „Kütuse- ja/või energiakulu seire seade“ – sõiduki konstr uktsiooni osa (tark - ja/või riistvara), mis jälgib sõiduki, 
mootori, kütuse ja/või elektr ienergia parameetreid ning teeb nende alusel kindlaks ja kättesaadavaks vähemalt 
käesoleva liite punktis 3 sätestatud andmed ning salvestab kasutuseav äärtused.
2.2. „Kasutus eaväär tus“ – ajahetk eks t kindlaks tehtud ja salvestatud kvantitatiivne väär tus, mis on kujunenud sõiduki 
valmimishetkest kuni ajani t.
2.3. „Moot ori kütusekulu ajaühikus“ – mootor isse ajaühikus sissepr itsitud kütus. Siia hulka ei kuulu otse saaste ohje ­
seadmesse lastud kütus.
2.4. „Sõiduki kütusekulu ajaühikus“ – ajaühikus mootoris se ja otse saasteohjeseadmesse lastud kütus. Siia hulka ei kuulu 
kütus, mida kasutab kütte seade.
2.5. „Kütuse kogukulu (kasutuseaväär tus)“ – kasutusea jooksul kujunenud arvutuslik mootorisse ja otse saast eohje ­
seadmesse pritsitud kütusek ogus. Siia hulka ei kuulu kütus, mida kasutab kütte seade.
2.6. „Koguläbisõit (kasutusea väär tus)“ – kasutusea jook sul kujunenud läbisõit sama allika kohaselt, mida kasutab sõiduki 
läbisõidumõõdik.
2.7. „Võrguelekter“ – välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite tarbitav elekter , mis laetak se sõiduki akusse, kui sõiduk 
on ühendatud välise toiteallikaga ja mootor on välja lülitatud. Selle hulka ei arvestata välise toiteallika ja aku vahel 
tekkivat elektr ikadu.
2.8. „Laetushoiurežiim“ – välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite tööseisund, mille puhul laeta va elektr isalvestus ­
süste emi laetus võib küll kõikuda, kuid sõiduki juhtimissüsteemi eesmärk on säilitada olemasolev laetustase.
2.9. „Laetuskulurežiim“ – välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite tööseisund, mille puhul laetava elektr isalvestus ­
süste emi laetusast e on suurem kui laetushoiurežiimi sihtlaetusaste ning kuigi laetus võib kõikuda, on sõiduki 
juhtimissüst eemi eesmärk kasutada seda laetushoiurežiimi sihttasemeni.
2.10. „Laetust suurenda v valikrežiim“ – välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite töörežiim, mille juht on valinud laetava 
elektr isalvestussüstee mi laetusastme suurendamiseks.
3. ANDMED, MIS TULEB VÄLJA SELGIT ADA, SAL VEST ADA JA KÄTTES AAD AVAKS TEHA
Sõiduki kütuse- ja/või energiakulu seire seade peab suutma teha kindlaks vähemalt järgmised parameetr id ja 
salvestama nende kasutuseav äärtused. Parameetri d arvutatakse ja skaleer itaks e lisa C5 liite 1 punkti 6.5.3.2 
alapunktis a osutatud standardit e kohaselt.
Punktis 3.1 ja 3.2 nimetatud teave tuleb teha signaalidena kättesaada vaks lisa C5 liite 1 punkti 6.5.3.2 alapunktis c 
nimetatud jadapordi kaudu.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/70 26.11.2021  
3.1. Kõikide käesoleva eeskir ja punktis 5.11 nimetatud sõidukite, v.a välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite puhul:
a)kütuse kogukulu (kasutuseaväär tus) (liitr ites);
b)koguläbisõit (kasutusea väär tus) (kilomeetr ites);
c)mootori kütusekulu ajaühikus (g/s);
d)mootori kütusekulu ajaühikus (l/h);
e)sõiduki kütusekulu ajaühikus (g/s);
f)sõiduki kiirus (km/h).
3.2. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite puhul:
a)kütuse kogukulu (kasutuseaväär tus) (liitr ites);
b)kütuse kogukulu laetuskulurežiimis (kasutusea väär tus) (liitr ites);
c)kütuse kogukulu laetust suurendavas valikrežiimis (kasutusea väär tus) (liitr ites);
d)koguläbisõit (kasutusea väär tus) (kilomeetr ites);
e)koguläbisõit sisepõlemismootori ta laetuskulurežiimis (kasutuseaväär tus) (kilomeetr ites);
f)koguläbisõit sisepõlemismootori ga laetuskulurežiimis (kasutuseaväär tus) (kilomeetr ites);
g)koguläbisõit laetust suurenda vas valikrežiimis (kasutusea väär tus) (kilomeetr ites);
h)mootori kütusekulu ajaühikus (g/s);
i)mootori kütusekulu ajaühikus (l/h);
j)sõiduki kütusekulu ajaühikus (g/s);
k)sõiduki kiirus (km/h).
l)elektr ivõrgust akusse jõudnud koguenergia (kasutusea väär tus) (kWh).
4. MÕÕTET ÄPSUS
4.1. Punktis 3 kindlaksm ääratud andmete puhul tagab tootja, et kütuse- ja/või energiakulu seire seadmest saadak se kõige 
täpsemad andmed, mida mootori juhtploki mõõte - ja arvutussüste emid võimalda vad.
4.2. Olenemata punktis 4.1 sätestatust taga b tootja, et järgmise valemiga arvutatav ja kolme komak ohaga väljendata v 
mõõtet äpsus on üle –0,05 ja alla 0,05:
kus:
Fuel_Consumed WLTP (liitr ites) on kütusekulu, mis on välja selgitatud lisa B6 punkti 1.2 kohases esimeses 
katses ja arvutatud lisa B7 punkti 6 järgi, kasutades kogu tsükli jook sul saadud 
ja korrigee rimata heitmeandmeid (lisa B7 tabeli A7/1 etapi 2 tulemus), 
korrutatuna tegelikult läbitud teepikkuse ga ja jagat una 100ga.
Fuel_Consumed OBFCM (liitr ites) on kütusekulu, mis on määratud samas katses, kasutades kütuse- ja/või 
energiakulu seire seadmelt saadud kütuse kogukulu (kasutusea väär tus) näitude 
vahesid.
Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite puhul tehakse laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/71  
4.2.1. Kui punktis 4.2 sätestatud mõõtetäpsuse nõuded on täitmata, arvutatak se täpsus uuesti järgmist e 1. tüüpi katsete 
kohta, mis tehakse vastav alt lisa B6 punktile 1.2, kasutades punktis 4.2 esitatud valemeid ja kõikide katsete 
kütusetarbimise koondandmeid. Täpsusnõue loetakse täidetuks, kui mõõtetäpsus on üle –0,05 ja alla 0,05.
4.2.2. Kui punktis 4.2.1 sätestatud mõõtet äpsuse nõuded ei ole täidetud pärast käesoleva punkti alusel tehtud katseid, võib 
teha täpsuse määramiseks lisakatseid, kuid ühe sõidukiga tehtavat e katsete koguar v ei tohi ületada kolme, kui 
interpolatsioon imeet odit ei kasutata (suur ima näitajag a sõiduk), ning kuut, kui interpolats ioonimeetod it 
kasutatakse (kolm katset suur ima näita jaga sõidukiga ja kolm väikseima näita jaga sõidukiga). Mõõtetäpsus 
arvutatakse järgnevate 1. tüüpi lisakatsete kohta uuesti, kasutades punkti 4.2 valemeid ja kõikide katsete 
kütusetarbimise koondandmeid. Täpsuse nõue loetakse täidetuks, kui mõõtetäps us on üle –0,05 ja alla 0,05. Kui 
katseid on teht ud ainult kütuse- ja/või energiakulu seire seadme mõõtetäpsuse määramisek s, ei kasutata lisakatsete 
tulemusi muuk s otstarbek s.
5. KÜTUSE- JA/V ÕI ENER GIAKULU SEIRE SEADME ANDMETE KÄTTES AAD AVUS
5.1. Kütuse- ja/või energiakulu seire seade peab tagama punktis 3 osutatud teabe piiramatu standardse kättesaada vuse 
ning vastama lisa C5 liite 1 punkti 6.5.3.1 alapunktis a ja punkti 6.5.3.2 alapunktis a osutatud standarditele.
5.2. Erandina punktis 5.1 osutatud standardit es sätestatud lähtestamistingimust est ning hoolimata ka punktides 
5.3 ja 5.4 sätestatust, tuleb kasutuseaväär tused pärast sõiduki kasutuselevõtmist säilitada.
5.3. Kasutusea väär tused võib lähte stada ainult nende sõidukite puhul, mille mootor i juhtploki mälu ei suuda andmeid 
elektr itoit eta olles säilitada. Sellistes sõidukites võib näidud samal ajal lähtestada ainult sel juhul, kui akuühendus 
katk estatak se. Kasutuseaväär tuste säilitamise kohustust kohaldataks e sel juhul uute tüübikinnitust e puhul hiljemalt 
alates 1. jaanuar ist 2022 ja uute sõidukit e puhul alates 1. jaanuar ist 2023 .
5.4. Mõõdikut e tööd häir ivate rikete ja mootori juhtploki vahetamise korral võib mõõdikud samal ajal lähte stada, et 
tagada andmete täielik sünkroonsus.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/72 26.11.2021  
Liide 6 
Nõuded sõidukitele, mille väljalaskeheitmete järelt öötlussüst eemis kasut atak se reagente 
1. Käesolevas liites on nõuded sõidukitel e, mille järelt öötlussüsteemides kasutatak se heitmet e vähendamiseks 
reage nte. Iga käesoleva liite viidet reage ndipaagile tuleb käsitada kui viidet kõigile mahutit ele, milles reagenti 
säilitatakse.
1.1. Reag endipaagi maht peab olema selline, et täis paaki ei oleks tarvis täita viie täis kütusepaagig a läbita va keskm ise 
teepikkuse jooksul, tingimusel et reag endipaaki on lihtne täita (s.t töör iistade abita ja sõiduki sisevooderdust 
eemaldamata; siseluugi avamist reage ndi lisamiseks ei loeta sisev ooderduse eemaldamiseks). Kui reagendipaak ei 
ole lihtsalt täidetav , peab selle maht võimaldama läbida vähemalt 15 täis kütusepaagiga läbita va keskmise 
teepikkuse. Eespool nimetatud reag endipaagi miinimummahu nõuded ei kehti aga punktis 3.5 nimetatud juhul, 
kui tootja kasutab hoiatussüsteemi, mis annab hiljemalt 2 400 km enne reagendipaagi tühjenemist sellest tead a.
1.2. Käesolevas liites osutab term in „läbita v keskmine teepikkus“ kütuse- või reag endikulule 1. tüüpi katse käigus: 
vastav alt kas ühe kütusepaagitäiega või ühe reagendipaag itäiega läbita v teepikkus.
2. REA GENDINÄIDIK
2.1. Sõidukil peab näidikupaneelil olema eraldi näidik, mis teavitab juhti, kui tase reagendipaagis on alla punktis 3.5 
sätestatud piirnormi.
3. JUHI HOIA TAMISE SÜSTEEM
3.1. Sõidukil peab olema hoiatussüste em, mis annab juhile visuaalselt teada, kui reage ndi doseer imises avastatakse viga 
(s.t kui heide on liiga suur , kui reagenti on vähe, kui reagendi doseer imine katkeb või kui reagendi kvalitee t ei vasta 
tootja spetsifikatsioonidele). Juhi hoiatamise süste em võib sisaldada ka helisignaali.
3.2. Hoiatussüst eemi märguanne peab olema seda intensiivsem, mida vähem on reagenti. Suur ima intensiivsusega 
märguanne peab olema niisugune, mida juht ei saa kergesti summutada või eirata. Süst eemi ei tohi olla võimalik 
välja lülitada enne, kui reagenti on lisatud.
3.3. Visuaalne hoiatus peab sisaldama tead et reage ndi vähesuse kohta. Hoiatus ei tohi olla sama, mida kasutatakse 
pardadiagnostikasüst eemis või mootori muust hooldusvaj adusest teada andmisek s. Hoiatus peab olema piisaval t 
selge, et juhile oleks reagendi vähesus arusaada v (nt „uurea peaaegu otsas“, „AdBlue peaaegu otsas“, „reage nt 
peaaegu otsas“).
3.4. Algul ei pea hoiatussüst eem pidevalt töötama, kuid hoiatus peab muutuma üha intensiivsemaks ja lõpuks 
pidevaks, kui reagenti on alles nii vähe, et käivitub punkti 8 kohane hoiatuse eiramist takistav süsteem. Tuleb 
kuvada sõnaselg e hoiatus (nt „lisada uureat“, „lisada AdBlued“, „lisada reage nti“). Pideva hoiatuse võivad ajutiselt 
katk estada muud hoiatussignaalid, mis annav ad olulisi ohutusega seotud teateid.
3.5. Hoiatussüst eem peab aktiveer uma siis, kui reagendipaagi tühjenemiseni on jäänud vähemalt 2 400 km, või (tootja 
valikul) hiljemalt siis, kui reagendi tase paagis jõuab üheni järgmistest tasemete st:
a)tase, millest peaks piisama, et läbida 150 % keskmisest täis kütusepaagig a läbita vast teepikkusest, või
b)10 % reage ndipaagi mahust,
olenevalt sellest, kumb tingimus täitub varem.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/73  
4. VALE REA GENDI KINDL AKSTEGEMINE
4.1. Sõidukil peab olema võimalus teha kindlaks, kas paagis on tootja deklareer itud ja lisas A1 nimetatud omadusteg a 
reage nt.
4.2. Kui paagis olev reag ent ei vasta tootja deklareer itud miinimumnõuet ele, peab käivituma punktis 3 kirjeldatud 
hoiatussüst eem ning kuvama vastav a hoiatuseg a teade (nt „vale uurea“, „vale AdBlue“, „vale reagent“). Kui 
reage ndi kvaliteet ei ole pärast hoiatussüst eemi käivitumist 50 km jooksul paranenud, kohaldataks e punktis 8 
sätestatud nõudeid, et takistada hoiatuse eiramist.
5. REA GENDIKULU JÄLGIMINE
5.1. Sõidukil peab olema võimalus teha kindlaks reag endikulu ja teha kuluandmed kättesaada vaks ka väljaspool 
sõidukit.
5.2. Moot orisüst eemi kesk mise reage ndikulu ja keskmise nõutava reage ndikulu andmed peavad olema kätte saadavad 
standardse diagnostika jadapordi kaudu. Andmed peavad olema täielikult kätte saadavad viimase 2 400 km 
läbisõidu kohta.
5.3. Reag endikulu jälgimisel tuleb arvestada vähemalt järgmiste sõiduki parameetr itega:
a)reagendi kogus sõiduki paagis ning
b)reagendiv oog või reag endi sissepr itse väljalask eheitmete järeltöötlussüst eemi sissepr itsek ohale nii lähedal kui 
tehniliselt võimalik.
5.4. Kui sõiduki 30-minutilise kasutamise jooksul on kesk mise reagendikulu ja mootor isüst eemi nõuta va keskmise 
reage ndikulu erinevus üle 50 %, tuleb aktiveer ida punkti 3 kohane juhi hoiatamise süste em, mida peab kuvama 
vastav at hoiatust sisaldav a teate (nt „uurea doseer imise viga“, „AdBl ue doseer imise viga“ või „reagendi doseer imise 
viga“). Kui reagendikulu ei ole pärast hoiatussüsteemi käivitumist 50 km jooksul paranenud, kohaldatakse punktis 
8 sätestatud nõudeid, et takistada hoiatuse eiramist.
5.5. Kui reage ndi doseer imine katkeb, peab käivituma punktis 3 kirjeldatud hoiatussüsteem, mis kuvab vastava 
hoiatuseg a teade. Kui reagendi doseer imise katkestuse kutsub esile mootor isüst eem, kuna sõiduki 
kasutustingimused on sellised, et reage ndi doseer imine pole heitmenäitaja te seisuk ohast nõutav , ei ole vaja juhi 
hoiatamise süsteemi punkti 3 kohaselt aktiveer ida, kui tootja on tüübikinnitusasutust sõnaselge lt teavitanud, 
millised selleks vajalikud kasutustingimused on. Kui reagendi doseer imine ei ole pärast hoiatussüst eemi 
käivitumist 50 km jooksul paranenud, kohaldatakse punktis 8 sätestatud nõudeid, et takistada hoiatuse eiramist.
6. NO X HEITE SEIRE
6.1. Punktides 4 ja 5 sätestatud jälgimisnõuete alternatiivina võivad tootjad kasutada väljalaskesüst eemis ülemäärase 
NO x-taseme vahetuks tuvastamiseks heitg aasiandureid.
6.2. Tootja peab tõendama, et punktis 6.1 osutatud andur ite ja muude andur ite kasutamine sõidukil toob kaasa 
punktis 3 nimetatud hoiatussüsteemi käivitamise, hoiatusteat e kuvamise (nt „ülemäärane heide – kontrolli 
uureat“, „ülemäärane heide – kontrolli AdBlued“, „ülemäärane heide – kontrolli reagenti“) ning punktis 8.3 
kirjeldatud hoiatuse eiramist takistava süsteemi aktiveer umise punktides 4.2, 5.4 ja 5.5 sätestatud juhtudel.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/74 26.11.2021  
Käesoleva punkti kohaldamisel loetakse selline oluk ord esinenuk s juhul, kui ületatakse punkti 6.8.2 tabelis 4 
esitatud kohaldata v NO x heite piirnorm pardadiagnostikasüste emi jaoks .
Nende nõuet e täitmise tõendamiseks tehtava katse käigus ei tohi NO x heide ületada piirnorme üle 20 %.
7. TÕRKEANDMETE SÄILITAMINE
7.1. Kui on viidatud käesolevale punktile, tuleb salvestada kustutamatud parameetr itähised (PID), mis tähistavad 
hoiatuse eiramist takistava süstee mi käivitamise põhjust ja selle töötamise jooksul läbitud teepikkust. Sõiduk peab 
säilitama parameetr itähised vähemalt 800 päeva või 30 000 km jook sul. Parameetr itähised peavad olema 
standardse diagnostikaj adapordi kaudu kättesaadavad tavalise veak oodilugej aga (kooskõlas lisa C5 liite 1 punktiga 
6.5.3.1). Parameetr itähist es salvestatud teave peab olema seotud kasutusa jaga, mille jooksul see esines, vähemalt 
300 päeva või 10 000 km mõõtetäp susega.
7.2. Reag endi doseer imissüst eemi rikete suhtes, mis tulenevad tehni listest tõrget est (nt mehaanilised või elektr ilised 
rikked), kohaldatakse samuti käesoleva eeskir ja punktis 6.8 ja lisas C5 pardadiagnostikasüsteemi jaoks sätestatud 
nõudeid.
8. HOIA TUSE EIRAMIST TAKIST AV SÜSTEEM
8.1. Sõidukil peab olema hoiatuse eiramist takistav süsteem, et taga da sõiduki heitmeohjesüstee mi pidev toimimine 
sõiduki kasutamise ajal. Hoiatuse eiramist takistav süste em peab olema selline, mis ei lase sõidukit kasutada, kui 
reage ndipaak on tühi.
8.1.1. Hoiatuse eiramist takistava süste emi nõuet ei kohaldata sõidukit ele, mis on loodud spetsiaalselt pääst eteenistuse, 
relvaj õudude, tsiviilkaitse, tuletõr je ja avaliku korra säilitamise eest vastutavat e jõudude jaoks . Hoiatuse eiramist 
takistava süsteemi deaktiveer ib nende sõidukit e puhul püsivalt ainult sõiduki tootja.
8.2. Hoiatuse eiramist takistav süste em peab käivituma hiljemalt siis, kui reage ndi tase paagis langeb :
a)(kui juhi hoiatamise süsteem aktiveer us vähemalt 2 400 km enne eeldatav at reagendipaagi tühjenemist) 
tasemeni, millest peaks piisama ühe kütusepaagitäie ärakasutamiseks;
b)(kui juhi hoiatamise süste em aktiveer us punkti 3.5 alapunktis a kirjeldatud taseme juures) tasemeni, millest 
peaks piisama kütusepaagitäiest 75 % ärakasutamiseks, või
c)(kui juhi hoiatamise süstee m aktiveer us punkti 3.5 alapunktis b kirjeldatud taseme juures) reagendipaag i 
mahust 5 %ni;
d)(kui juhi hoiatamise süste em aktiveer us enne punkti 3.5 alapunktides a ja b kirjeldatud taseme saavu tamist, aga 
vähem kui 2 400 km enne reagendipaagi tühjenemist) käesoleva punkti alapunktis b või c kirjeldatud tasemeni 
(olenevalt sellest, kumb neist saavu tatakse varem).
Kui kasutatak se punktis 6.1 kirjeldatud alternatiivi, peab süst eem aktiveer uma punktis 4 või 5 kirjeldatud rikete 
ilmnemisel või punktis 6.2 nimetatud NO x taseme juures.
Kui tuvastatakse tühi reage ndipaak või punktides 4, 5 ja 6 nimetatud rikked, rake nduvad punktis 7 kirjeldatud 
tõrk eandmete salvestamise nõuded.
8.3. Paigaldata va hoiatuse eiramist takistava süstee mi tüübi valib tootja. Võimalikud süstee mid on kirjeldatud 
punktides 8.3.1, 8.3.2, 8.3.3 ja 8.3.4 (nagu asjak ohane).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/75  
8.3.1. Meet odiga „mootor ei käivitu pärast loenduse lõppu“ loendatak se mootorikäivituste arvu või järelejäänud 
teepikkust alates hoiatuse eiramist takistava süsteemi aktiveer umisest. Sõiduki juhtsüste emi algat atud 
mootorikäivitusi (nt käivitamis-seiskamissüsteemi puhul) loenduses ei arvestata.
8.3.1.1. Kui juhi hoiatamise süstee m käivitus vähemalt 2 400 km enne reage ndipaagi eeldatav at tühjenemist, kui esines 
punktis 4 või 5 kirjeldatud rikkeid või kui NO x tase saavu tas punktis 6.2 kirjeldatud väär tuse, blokee ritaks e 
mootori käivitamine vahetult pärast seda, kui sõiduk on pärast hoiatuse eiramist takistava süsteemi aktiveer umist 
läbinud ühe kütusepaagitäie ärakasutamiseks keskm iselt vajali ku teepikkuse.
8.3.1.2. Kui juhi hoiatamise süste em käivitus punkti 8.2 alapunktis b kirjeldatud taseme juures, blokeeritak se mootori 
käivitamine vahetult pärast seda, kui sõiduk on pärast hoiatuse eiramist takistava süste emi aktiveer umist läbinud 
kütusepaagitäiest 75 % ärakasutamiseks keskmiselt vajaliku teepikkuse .
8.3.1.3. Kui juhi hoiatamise süst eem käivitus punkti 8.2 alapunktis c kirjeldatud taseme juures, blokeeritak se mootori 
käivitamine vahetult pärast seda, kui sõiduk on pärast hoiatuse eiramist takistava süste emi aktiveer umist läbinud 
reage ndipaagitäiest 5 % ärakasutamiseks keskm iselt vajali ku teepikkuse.
8.3.1.4. Peale selle blokeeri takse mootori käivitamine vahetult pärast reag endipaagi tühjenemist, kui see peaks juhtuma 
enne punktides 8.3.1.1, 8.3.1.2 või 8.3.1.3 kirjeldatut.
8.3.2. Meet odiga „pärast tankimist ei käivitu“ ei lubata sõidukil pärast tankimist käivituda, kui hoiatuse eiramist takistav 
süste em on aktiveer unud.
8.3.3. Tankimisk eelu meetodig a ei lasta pärast hoiatuse eiramist takistava süst eemi aktiveer umist sõidukit tankida 
(täitmissüstee m lukustataks e). Selline lukustamissüst eem peab olema muukimiskindel.
8.3.4. Käesolevat punkti (koos alapunktidega) kohaldatakse ainult 1A-tasemele.
Võimsuspiirangu meetodig a piiratak se pärast hoiatuse eiramist takista va süst eemi aktiveer umist sõiduki kiirust. 
Kiirusepiirang peab olema juhile märgata v – vähendama sõiduki suur imat kiirust märkimisväärselt. Piirang peab 
rakenduma järk-järgult või pärast mootori käivitumist. Vahetult enne mootori käivitamise blokeerimi st ei tohi 
sõiduki kiirus ületada 50 km/h.
8.3.4.1. Kui juhi hoiatamise süstee m käivitus vähemalt 2 400 km enne reage ndipaagi eeldatav at tühjenemist, kui esines 
punktis 4 või 5 kirjeldatud rikkeid või kui NO x tase saavu tas punktis 6.2 kirjeldatud väär tuse, blokee ritaks e 
mootori käivitamine vahetult pärast seda, kui sõiduk on pärast hoiatuse eiramist takistava süsteemi aktiveer umist 
läbinud ühe kütusepaagitäie ärakasutamiseks keskm iselt vajali ku teepikkuse.
8.3.4.2. Kui juhi hoiatamise süste em käivitus punkti 8.2 alapunktis b kirjeldatud taseme juures, blokeeritak se mootori 
käivitamine vahetult pärast seda, kui sõiduk on pärast hoiatuse eiramist takistava süste emi aktiveer umist läbinud 
kütusepaagitäiest 75 % ärakasutamiseks keskmiselt vajaliku teepikkuse .
8.3.4.3. Kui juhi hoiatamise süst eem käivitus punkti 8.2 alapunktis c kirjeldatud taseme juures, blokeeritak se mootori 
käivitamine vahetult pärast seda, kui sõiduk on pärast hoiatuse eiramist takistava süste emi aktiveer umist läbinud 
reage ndipaagitäiest 5 % ärakasutamiseks keskm iselt vajali ku teepikkuse.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/76 26.11.2021  
8.3.4.4. Peale selle blokeeri takse mootori käivitamine vahetult pärast reag endipaagi tühjenemist, kui see peaks juhtuma 
enne punktides 8.3.4.1, 8.3.4.2 või 8.3.4.3 kirjeldatud oluk ordi.
8.4. Kui hoiatuse eiramist takistav süsteem on blokeerin ud mootori käivitumise, peab seda olema võimalik 
deaktiveer ida ainult siis, kui punktides 4, 5 ja 6 nimetatud rikked on kõrvaldatud või kui sõidukisse lisatud 
reage ndik ogus vastab vähemalt ühele järgmist est kriteeriumidest :
a)sellest peaks piisama, et läbida 150 % kesk misest täis kütusepaagiga läbitavast teepikkusest, või
b)seda on vähemalt 10 % reagendipaag i mahust.
Pärast remonditöi d sellise rikke kõrvaldamiseks, mille puhul pardadiagnostikasüsteem on punkti 7.2 kohaselt 
aktiveer unud, võib hoiatuse eiramist takista va süst eemi lähtest ada diagnostika jadapordi kaudu (nt tavalise 
veak oodilugej aga), et sõidukit olek s võimalik enesediagnostikaks käivitada. Sõidukiga peab olema võimalik läbida 
kuni 50 km, et kontrollida remonditöö tulemuslikkust. Kui pärast seda kontrolli on rike endiselt olemas, 
taaskäivitatakse süst eem täiel määral.
8.5. Punktis 3 nimetatud hoiatussüsteem peab kuvama teate, millest on selgelt näha:
a)allesjäänud käivituste arv ja/või teep ikkus ning
b)sõiduki uuesti käima saamise tingimused.
8.6. Tüübikinnitusasutusele esitatakse tüübikinnituse saamisek s hoiatuse eiramist takistava süstee mi toimimise täielik 
üksik asjalik kirjeldus.
8.7. Käesoleva eeskir ja alusel tüübikinnitust taotledes peab tootja tõendama, kuidas juhi hoiatamise süstee m ja 
hoiatuse eiramist takistav süstee m toim ivad.
9. TEABELE ESIT ATAVAD NÕUDED
9.1. Tootja peab kõikidele uute sõidukit e omanike le andma selget kirjalikku teavet reagenti kasuta va väljalask eheitmete 
järeltöötluss üsteemi kohta. Teave peab sisaldama selgitust, et kui sõiduki väljalask eheitmete järeltöötlussüst eem ei 
tööta nõuetek ohaselt, teavitatakse juhti hoiatussüst eemi abil ning seejärel blokeeri b hoiatuse eiramist takistav 
süste em sõiduki käivitumise.
9.2. Juhendis peavad olema kirjas sõiduki nõuetek ohase kasutamise ja hooldamise nõuded (sh lisamist vajavat e 
reage ntide korrektne kasutamine).
9.3. Juhendis tuleb märkida, kas sõiduki juht peab reagent e lisama ka tavapäraste tehni liste hooldust e vahelisel ajal. 
Juhendis kirjeldatak se, kuidas juht peab reagendipaaki täitma. Andmetes märgitak se ära ka eeldatav reage ndikulu 
seda tüüpi sõidukil ja reagendi lisamise välp.
9.4. Juhendis tuleb selgitada, et nõuetek ohast e omadusteg a reagendi kasutamine ja lisamine on kohustuslik , et sõiduk 
vastaks oma vastavustunnistusele.
9.5. Juhendis märgitak se, et sõiduki kasutamine heitmeid vähendav a reagendita võib olla kuritegu.
9.6. Juhendis tuleb selgitada juhi hoiatamise süst eemi ja hoiatuse eiramist takistava süste emi tööpõhimõtteid. Lisaks 
selgitatakse hoiatussüst eemi eiramise ja reage ndi lisamata jätmise tagajärgi.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/77  
10. JÄREL TÖÖTLUSSÜSTEEMI TÖÖTINGIMUSED
Tootjad peavad tagama, et reagenti kasuta va väljalaske heitmete järeltöötlussüs teemi võime heitmeid piirata säilib 
iga ilmaga (eelkõige madalal temperatuur il). Selleks tuleb muu hulgas võtta meetmeid reagendi läbikülmumise 
vältimiseks kuni 7-päevase parkimise ajal temperatuur il 258 K (–15 °C), kui reagendipaak on 50 % ulatuses täis. 
Tootja peab tagama, et kui reage ndipaagi sees mõõdetud temperatuur on 258 K (–15 °C) ja reagent külmunud, on 
see sõiduki käivitamisest 20 minuti möödumisel taas vedelas olekus ja kasutusvalmis.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/78 26.11.2021  
A LISAD 
A lisades esitatud tüübikinnitusnõuded ja -dokumendid on ühised käesoleva eeskir ja muudatuste seer iaga, mis hõlmab 
1A/1B-taset, ja seer iaga, mis hõlmab 2. taset. See tähendab, et soovitava tasandi tüübikinnituse saamiseks kõik e ei nõuta 
või ei nõuta kaks korda. Sellisel juhul võib kõnealuse elemendi välja jätta või seda võib korrata.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/79  
Lisa A1 
Moot ori ja sõiduki omadused ning teav e katsete tegemise kohta 
Järgmine teave (kui on asjak ohane) tuleb esitada koos sisuk orraga kolmes eksemplar is.
Kõik vajalikud joonised esitatakse sobivas mõõtkavas ja piisa valt üksikasjalikuna kas A4-f ormaadis lehtedel või sellesse 
formaati volditult. Kui lisatak se fotod, peavad need olema piisaval t üksikasjalikud.
Kui süst eemidel, osistel või eraldi seadmestikel on elektroonilisi juhtseadiseid, tuleb esitada teave ka nende toimimise kohta.
Millisele tasandile tüübikinnitust soovitakse (1A, 1B): …
0 ÜLD ANDMED
0.1. Mark (tootja kaubanimi): …
0.2. Tüüp: …
0.2.1. Kauba nimi/kaubanimed (võimaluse korral): …
0.2.3. Tüüpk onnatunnused (asjak ohasel juhul):
0.2.3.1. Interp olatsioonitüüpk ond: …
0.2.3.2. ATCT -tüüpk on(na)d: …
0.2.3.4. Sõidutakistustüüpk ond
0.2.3.4.1. Suur ima näitajag a sõiduki sõidutakistustüüpk ond: …
0.2.3.4.2. Väikseima näita jaga sõiduki sõidutakistustüüpk ond: …
0.2.3.4.3. Sõidutakistustüüpk onnad interpolatsioon itüüpk onnas: …
0.2.3.5. Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk on(na)d: …
0.2.3.6. Perioodilise regener eerimise tüüpk on(na)d: …
0.2.3.7. Kütuseaur ukatse tüüpk on(na)d: …
0.2.3.8. Pardadiagnostikasüsteemi tüüpk on(na)d: …
0.2.3.9. Vastupida vustüüpk on(na)d: …
0.2.3.10. Reag enti kasutava heitmet e järeltöötluss üsteemi tüüpk on(na)d: …
0.2.3.11. Gaasisõiduki tüüpk on(na)d: …
0.2.3.12. Muu(d) tüüpk on(na)d: …
0.4. Sõidukikateg ooria (c): …
0.8. Koostet ehas(t)e nimi/nimed ja aadress(id): …
0.9. Tootja esinda ja nimi ja aadress (kui on asjak ohane): …
1. ÜLDISED EHITUSLIKUD OMADUSED
1.1. Näidissõiduki / osise / eraldi seadmestiku fotod ja/või joonised (1):
1.3.3. Veoteljed (arv, asuk oht, omav aheline ühendatus): …
2. MASSID JA MÕÕTMED (f) (g) (7)
(kilogrammides ja millimeetr ites) (asjak ohasel juhul viidata joonisele)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/80 26.11.2021  
2.6. Sõiduk orras sõiduki mass (h)
a)iga variandi maksi maalne ja minimaalne mass: …
2.6.3. Pöörlev mass: 3 % sõiduk orras sõiduki massist ja 25 kilogrammist või väär tus telje 
kohta (kg): …
2.8. Suur im tehniliselt lubatud täismass tootja andmetel (i) (3): …
3. VEOENER GIAMUUNDUR (k)
3.1. Veoenergiamuundur i(te) tootja: …
3.1.1. Tootja kood (nagu märgitud veoenergiamuundur ile või muu 
identif itseer imisvahend): …
3.2. Sisepõlemismootor
3.2.1.1. Tööpõhimõte: sädesüüteg a/sur vesüüteg a/kahekütuseline (1)
Tsükk el: neljataktiline/kahetaktiline/rootor (1)
3.2.1.2. Silindr ite arv ja paigutus: …
3.2.1.2.1. Silindr i läbimõõt (1) … mm
3.2.1.2.2. Kolvikäik (1): … mm
3.2.1.2.3. Süütejärjek ord: …
3.2.1.3. Moot ori töömaht (m) … cm3
3.2.1.4. Surveaste mahu järgi (2): …
3.2.1.5. Põlemiskambr i, kolvipõhja ja sädesüüte ga mootoritel kolvirõngast e joonised: …
3.2.1.6. Moot ori normaalne pöörlemissaged us tühikäigul (2) … min–1
3.2.1.6.1. Moot ori suur pöörlemissagedus tühikäigul (2): … min–1
3.2.1.8. Moot ori nimivõimsus (n): … kW pöörlemissaged usel … min–1 (tootja deklareer itud 
väär tus)
3.2.1.9. Tootja poolt ettenähtud suur im lubatud mootori pöörlemissaged us: … min–1
3.2.1.10. Suur im kasulik pöördemoment (n): … Nm pöörlemissaged usel … min–1 (tootja 
deklareer itud väär tus)
3.2.2. Kütus
3.2.2.1. Diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / maagaas või biometaan / etanool (E 85) / 
biodiisel / vesinik (1),
3.2.2.1.1. uurimismeetodil määratud oktaaniar v (pliivaba bensiin): …
3.2.2.4. Sõiduki kütusetüüp: üks kütus, kaks kütust, segakütus (1)
3.2.2.5. Biokütuse suur im lubatud hulk kütuses (tootja deklareer itud väär tus): … 
mahuprotsenti
3.2.4. Kütuse etteanne
3.2.4.1. Karburaat ori(te)g a: jah/ei (1)
3.2.4.2. Sissepr itseg a (ainult survesüüteg a või kahekütuselised): jah/ei (1)
3.2.4.2.1. Süste emi kirjeldus (ühisanumpritse , pumppi husti, jaotuspump vm): …ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/81  
3.2.4.2.2. Tööpõhimõte: otsesissepr itsega/eelkamb riga/keer iskambr iga (1)
3.2.4.2.3. Sissepr itse-/ett eandepump
3.2.4.2.3.1. Mark (margid): …
3.2.4.2.3.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.4.2.3.3. Mak simaalne kütuse etteanne (1) (2): … mm3 / töökäigu või tsükli kohta mootori 
pöörlemissagedus el: … min–1 või seda iseloomustav diagramm: … (Ülelaadimisrõhu 
reguleer imise korral esitada kütuse etteande karakteristi k ja ülelaadimisrõhk 
vastav alt mootori pöörlemissagedusele)
3.2.4.2.4. Moot ori pöörlemissaged use piiramine
3.2.4.2.4.2.1. Pöörlemissaged us, millest alates hakatak se koormatud mootori korral selle toid et 
piirama: … min–1
3.2.4.2.4.2.2. Mak simaalne koormuseta pöörlemissaged us: … min–1
3.2.4.2.6. Pihusti(d)
3.2.4.2.6.1. Mark (margid): …
3.2.4.2.6.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.4.2.8. Abikäivitusseade
3.2.4.2.8.1. Mark (margid): …
3.2.4.2.8.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.4.2.8.3. Süste emi kirjeldus: …
3.2.4.2.9. Elektrooniliselt juhitav sissepr itse: jah/ei (1)
3.2.4.2.9.1. Mark (margid): …
3.2.4.2.9.2. Tüüp (tüübid):
3.2.4.2.9.3 Süste emi kirjeldus: …
3.2.4.2.9.3.1. Elektroonilise juhtploki (ECU) mark ja tüüp: …
3.2.4.2.9.3.1.1. Elektroonilise juhtploki tarkvarave rsioon: …
3.2.4.2.9.3.2. Kütuseregulaatori mark ja tüüp: …
3.2.4.2.9.3.3. Õhuv ooandur i mark ja tüüp: …
3.2.4.2.9.3.4. Kütusejaotur i mark ja tüüp: …
3.2.4.2.9.3.5. Seguklapik oja mark ja tüüp: …
3.2.4.2.9.3.6. Veetem peratuur i andur i mark ja tüüp või tööpõhimõt e: …
3.2.4.2.9.3.7. Õhutem peratuur i andur i mark ja tüüp või tööpõhimõt e: …
3.2.4.2.9.3.8. Õhurõhu andur i mark ja tüüp või tööpõhimõt e: …
3.2.4.3. Sissepr itseg a (üksnes sädesüüteg a): jah/ei (1)
3.2.4.3.1. Tööpõhimõte: sisselaske kollektor (ühepunkti-/mitmepunkti-/otsesissepr itse (1) / 
muu (täpsustada): …
3.2.4.3.2. Mark (margid): …
3.2.4.3.3. Tüüp (tüübid): …
3.2.4.3.4. Süste emi kirjeldus (muu kui pidevsissepr itse korral tuleb esitada vastavad 
samaväär sed andmed): …ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/82 26.11.2021  
3.2.4.3.4.1. Elektroonilise juhtploki (ECU) mark ja tüüp: …
3.2.4.3.4.1.1. Elektroonilise juhtploki tarkvarave rsioon: …
3.2.4.3.4.3. Õhuv ooandur i mark ja tüüp või tööpõhimõt e: …
3.2.4.3.4.8. Seguklapik oja mark ja tüüp: …
3.2.4.3.4.9. Veetem peratuur i andur i mark ja tüüp või tööpõhimõt e: …
3.2.4.3.4.10. Õhutem peratuur i andur i mark ja tüüp või tööpõhimõt e: …
3.2.4.3.4.11. Õhurõhu andur i mark ja tüüp või tööpõhimõt e: …
3.2.4.3.5. Pihustid
3.2.4.3.5.1. Mark: …
3.2.4.3.5.2. Tüüp: …
3.2.4.3.7. Külmkäivitusseadis
3.2.4.3.7.1. Tööpõhimõt(t)e(d): …
3.2.4.3.7.2. Talitluspiir id/seadistused (1) (2): …
3.2.4.4. Toitepump
3.2.4.4.1. Rõhk (2): … kPa või iseloomustav diagramm (2): …
3.2.4.4.2. Mark (margid): …
3.2.4.4.3. Tüüp (tüübid): …
3.2.5. Elektr isüst eem
3.2.5.1. Nimiping e: … V, maandatud pluss-/miinusklemmiga (1)
3.2.5.2. Generaator
3.2.5.2.1. Tüüp: …
3.2.5.2.2. Nimivõimsus: … VA
3.2.6. Süütes üsteem (ainult sädesüüteg a mootorid)
3.2.6.1. Mark (margid): …
3.2.6.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.6.3. Tööpõhimõte: …
3.2.6.6. Süütek üünlad
3.2.6.6.1. Mark: …
3.2.6.6.2. Tüüp: …
3.2.6.6.3. Elektroodivahe: … mm
3.2.6.7. Süütepool(id )
3.2.6.7.1. Mark: …
3.2.6.7.2. Tüüp: …
3.2.7. Jahutussüstee m: vedelik/õhk (1)
3.2.7.1. Moot ori temperatuur i regulaatori nimiseadistus: …
3.2.7.2. Vedelikjahutus
3.2.7.2.1. Vedeliku liik: …ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/83  
3.2.7.2.2. Ring luspump/-pum bad: jah/ei (1)
3.2.7.2.3. Omadused: … või
3.2.7.2.3.1. Mark (margid): …
3.2.7.2.3.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.7.2.4. Ülekandear v(ud): …
3.2.7.2.5. Ventilaatori ja selle ajami kirjeldus: …
3.2.7.3. Õhkjahutus
3.2.7.3.1. Ventilaator: jah/ei (1)
3.2.7.3.2. Omadused: … või
3.2.7.3.2.1. Mark (margid): …
3.2.7.3.2.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.7.3.3. Ülekandear v(ud): …
3.2.8. Sisselaske süsteem
3.2.8.1. Ülelaadur: jah/ei (1)
3.2.8.1.1. Mark (margid): …
3.2.8.1.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.8.1.3. Süste emi kirjeldus (nt maksi maalne ülelaadimisrõhk: … kPa; olemasolu korral 
piirdeklapp): …
3.2.8.2. Vahejahuti: jah/ei (1)
3.2.8.2.1. Tüüp: õhk-õhk/õhk -vesi (1)
3.2.8.3. Sisselaske süsteemi hõrendus mootor i nimipöörlemissag edusel täisk oormusel 
(ainult survesüütemoot orid)
3.2.8.4. Sisselaske torude ja nende abiseadiste (rõhuühtlustuskamber , soojendusseade, 
täiendava d õhu sisselaskeseadised jne) kirjeldus ja joonised: …
3.2.8.4.1. Sisselaske kollektori kirjeldus (sh joonised ja/või fotod): …
3.2.8.4.2. Õhufilter , joonised: … või
3.2.8.4.2.1. Mark (margid): …
3.2.8.4.2.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.8.4.3. Sisselaske summuti, joonised: … või
3.2.8.4.3.1. Mark (margid): …
3.2.8.4.3.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.9. Väljalask esüsteem
3.2.9.1. Väljalask ekollektori kirjeldus ja/või joonis: …
3.2.9.2. Väljalask esüsteemi kirjeldus ja/või joonis: …
3.2.9.3. Suur im lubatud väljalaske vasturõhk mootori nimipöörlemissageduse l ja 
täisk oormusel (ainult survesüütemoot orid): … kPa
3.2.10. Sisselaske - ja väljalaskea vade minimaalne ristlõike pindala: …
3.2.11. Gaasij aotusfaasid või samaväärsed andmedET Euroopa Liidu Teata ja L 423/84 26.11.2021  
3.2.11.1. Klapi suur im tõusukõrgus, avanemis- ja sulgumisnurg ad või muude võimalike 
jaotussüstee mide ajastus surnud punktide suhtes. Muutuvat e gaasijaotusf aaside 
puhul minimaalne ja maksi maalne ajastus: …
3.2.11.2. Lävi lõtk ja/või seadistusvahemikud (1): …
3.2.12. Õhusaast evastased meetmed
3.2.12.1. Karterigaaside ringlusseade (kirjeldus ja joonised): …
3.2.12.2. Saast eohjeseadmed (kui neid ei ole kirjeldatud mõnes teises punktis)
3.2.12.2.1. Katalüüsmuundur
3.2.12.2.1.1. Katalüüsmuundur ite ja nende elementide arv (esitada iga seadme kohta järgmine 
teave): …
3.2.12.2.1.2. Katalüüsmuundur i(te) mõõtmed, kuju ja maht: …
3.2.12.2.1.3. Katalüütilise reaktsiooni tüüp: …
3.2.12.2.1.4. Väär ismetallide kogusisaldus: …
3.2.12.2.1.5. Suhte line kontsentratsioon: …
3.2.12.2.1.6. Substraat (struktuur ja mat erjal): …
3.2.12.2.1.7. Elemenditihedus: …
3.2.12.2.1.8. Katalüüsmuundur i(te) korpuse tüüp: …
3.2.12.2.1.9. Katalüüsmuundur i(te) paigutus (asuk oht ja suht eline kaugus väljalaskesüst eemis): 
…
3.2.12.2.1.10. Kuumakaitse: jah/ei (1)
3.2.12.2.1.11. Tavaline töötemperatuur ivahemik: … °C
3.2.12.2.1.12. Katalüüsmuundur i mark: …
3.2.12.2.1.13. Identif itseer imiseks vajalik osanumber: …
3.2.12.2.2. Andur id
3.2.12.2.2.1. Hapniku- ja/või lambdaandur(id): jah/ei (1)
3.2.12.2.2.1.1. Mark: …
3.2.12.2.2.1.2. Asuk oht: …
3.2.12.2.2.1.3. Mõõt eulatus: …
3.2.12.2.2.1.4. Tüüp või tööpõhimõt e: …
3.2.12.2.2.1.5. Identif itseer imiseks vajalik osanumber: …
3.2.12.2.2.2. NO x-i andur : jah/ei (1)
3.2.12.2.2.2.1. Mark: …
3.2.12.2.2.2.2. Tüüp: …
3.2.12.2.2.2.3. Asuk oht
3.2.12.2.2.3. Tahkete osake ste andur: jah/ei (1)
3.2.12.2.2.3.1. Mark: …
3.2.12.2.2.3.2. Tüüp: …
3.2.12.2.2.3.3. Asuk oht: …
3.2.12.2.3. Õhu sissepuhe: jah/ei (1)ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/85  
3.2.12.2.3.1. Tüüp (pulseer iv õhk , õhupump jne): …
3.2.12.2.4. Heitgaasi tagastus (EGR): jah/ei (1)
3.2.12.2.4.1. Tehnilised omadused (mark, tüüp, vooluhulk, kõrge/madal/k ombineer itud surve 
jne): …
3.2.12.2.4.2. Vesijahutuseg a süste em (täpsustada iga heitg aasitagastussüst eemi puhul: nt madala/ 
kõrge/k ombineer itud rõhuga) : jah/ei (1)
3.2.12.2.5. Kütuseaur uheite ohjesüsteem (ainult bensiini- ja etanoolimootori d): jah/ei (1)
3.2.12.2.5.1. Seadmete üksikasjalik kirjeldus: …
3.2.12.2.5.2. Kütuseaur uheite ohjesüsteemi joonis: …
3.2.12.2.5.3. Kütuseaur upüüdur i joonis: …
3.2.12.2.5.4. Aktiivsöe kuivmass: … g
3.2.12.2.5.5. Kütusepaagi skem aatiline joonis (ainult bensiini- ja etanoolimootori d): …
3.2.12.2.5.5.1. Kütusepaagi maht, mat erjalid ja ehitus: …
3.2.12.2.5.5.2. Auruvooliku mate rjali, kütuset oru mater jali ja kütusesüsteemi liitmik e kirjeldus: …
3.2.12.2.5.5.3. Hermeetiline paak: jah/ei
3.2.12.2.5.5.4. Kütusepaagi rõhualandusventiili oleku kirjeldus (õhu sissevõtt ja rõhualandus): …
3.2.12.2.5.5.5. Läbipuhumise juhtimissüst eemi kirjeldus: …
3.2.12.2.5.6. Kütusepaagi ja väljalaskesüst eemi vahelise kuumakaitse kirjeldus ja skee m: …
3.2.12.2.5.7. Läbilaskvuste gur: …
3.2.12.2.6. Tahmafilter: jah/ei (1)
3.2.12.2.6.1. Tahmafiltr i mõõtmed, kuju ja maht: …
3.2.12.2.6.2. Tahmafiltr i tehniline lahendus: …
3.2.12.2.6.3. Asuk oht (suhteli ne kaugus väljalask esüste emis): …
3.2.12.2.6.4. Tahmafiltr i mark: …
3.2.12.2.6.5. Identif itseer imiseks vajalik osanumber: …
3.2.12.2.7. Pardadiagnostikasüsteem: jah/ei (1)
3.2.12.2.7.1. Rikk eindikaator i kirjeldus ja/või joonis: …
3.2.12.2.7.2. Kõigi pardadiagnostikasüsteemi kontrollitavat e osiste loetelu ja otstar ve: …
3.2.12.2.7.3. Alljärgneva kirjeldus (üldised tööpõhimõtted)
3.2.12.2.7.3.1. Sädesüüteg a mootorid
3.2.12.2.7.3.1.1. Katalüsaatori seire: …
3.2.12.2.7.3.1.2. Töötakti vahelejättude tuvastamine: …
3.2.12.2.7.3.1.3. Hapnikuandur i seire: …
3.2.12.2.7.3.1.4. Muud pardadiagnostikasüsteemi kontrollita vad osised: …
3.2.12.2.7.3.2. Survesüüteg a mootorid: …ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/86 26.11.2021  
3.2.12.2.7.3.2.1. Katalüsaatori seire: …
3.2.12.2.7.3.2.2. Tahmafiltr i seire: …
3.2.12.2.7.3.2.3. Elektroonilise toitesüst eemi seire: …
3.2.12.2.7.3.2.5. Muud pardadiagnostikasüsteemi kontrollita vad osised: …
3.2.12.2.7.4. Rikk eindikaator i aktiveer imise kriteeriumid (kindlak smääratud sõidutsüklit e arv või 
statistiline meetod): …
3.2.12.2.7.5. Kõigi kasutatud pardadiagnostikasüst eemi väljundk oodide ja vorm ingut e loetelu 
(koos selgitusteg a): …
3.2.12.2.7.6. Et oleks võimalik toota pardadiagnostikasüste emiga ühilduvaid varu- ja kuluosi, 
diagnostikaseadmeid ja katsevar ustust, peab tootja esitama järgmise lisateabe.
3.2.12.2.7.6.1. Sõiduki algse tüübikinnituse saamiseks kasutatud ettevalmistustsüklite liik ja arv või 
alternati ivset e katseks ettevalmistamise meet odit e liik, arv ja nende kasutamise 
põhjus.
3.2.12.2.7.6.2. Sõiduki pardadiagnostikasüste emi abil jälgita vale osisele algse tüübikinnituse 
andmisel kasutatud pardadiagnostika tõendamistsüklite liigi kirjeldus.
3.2.12.2.7.6.3. Ammendav dokument, milles kirjeldatakse kõiki andur ite abil jälgita vaid osiseid, 
rikete avastamise strateegiat ja rikkeindikaat ori aktiveer imist (kindlaksmääratud 
sõidutsüklit e arv või statistiline meet od) ning milles on kõigi 
pardadiagnostikasüste emi abil kontrollitavat e osade puhul esitatud ka jälgita vate 
sekundaar parameetr ite nimekir i. Loet elu kõigist pardadiagnostika väljundk oodidest 
ja kasutatud vorm ingut est (koos selgitust ega), mis on seotud konkreetsete heidet 
mõjutavat e jõuülekandeosist ega ja heiteg a mitte seotud osisteg a, kui rikkeindikaat or 
aktiveer itaks e nende osist e jälgimise põhjal, sh režiimil $05 (katse ID $21 kuni FF) ja 
režiimil $06 esitatud andmet e üksikasjalikud selgitused.
Sõidukitüüpide puhul, mis kasuta vad standardi ISO 15765-4 „Road vehicles, 
diagnostics on controller area netw ork (CA N) – Part 4: requirements for emissions- 
related syste ms“ [Maant eesõidukid, kontroller võrgu diagnostika – 4. osa: nõuded 
heitmet ega seotud süstee mide jaoks] kohast sidelinki, esitatakse iga toetata va 
pardadiagnostikamonitori ID kohta ammendav selgitus režiimiga $06 (katsed ID 
$00 kuni FF) seotud andmet e kohta.
3.2.12.2.7.6.4. Eespool nõutud teabe esitamiseks võib täita allpool esitatud tabeli.
3.2.12.2.7.6.4.1. Kergsõidukid
Osis Veakood Seirestra -
teegiaVea avastamise kriteeriumid Rikk ein-
dikaatori 
aktiveer -
umise 
kriteeriu-
midSekun -
daarsed 
parameetr idKatseks 
etteval-
mista -
mineTõenda -
miskatse
Katalüsaa -
torP0420 Hapni -
kuandur -
ite 1 ja 2 
signaalidAndur ite 1 ja 2 signaalide 
erinevus3. tsükk el Moot ori 
pöörlemis -
sagedus, 
koormus, 
õhu ja 
kütuse 
vahek ord, 
katalüsaa -
tori 
tempera -
tuurKak s 
1. tüüpi 
tsüklit1. tüüp
3.2.12.2.8. Muu süst eem: …ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/87  
3.2.12.2.8.2. Hoiatuse eiramist takistav süstee m
3.2.12.2.8.2.3. Hoiatuse eiramist takista va süste emi tüüp: mootor ei käivitu pärast loenduse lõppu / 
ei käivitu pärast tankimist / tankimiskeeld / võimsuse piiramine
3.2.12.2.8.2.4. Hoiatuse eiramist takistava süstee mi kirjeldus
3.2.12.2.8.2.5. Täis kütusepaagiga läbitava keskmise kilometraaži ekvivalent: … km
3.2.12.2.10. Perioodiliselt regener eeritav süsteem: (esitada allpool nimetatud teave kõigi eraldi 
üksust e kohta)
3.2.12.2.10.1. Regenereer imismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: …
3.2.12.2.10.2. 1. tüüpi töötsüklite või samaväär sete stenditsüklit e arv kahe (1. tüüpi katseg a 
samaväär setes tingimustes toim uva) regenereer imist sisaldav a tsükli vahel 
(teepikkus D): …
3.2.12.2.10.2.1. Kohaldata v 1. tüüpi katsetsükk el: …
3.2.12.2.10.2.2. Regenereer imiseks vajalike täielik e kohaldatavat e katsetsüklite arv (teepikkus „d“)
3.2.12.2.10.3. Kah e regenere erimist sisaldava tsükli vahele jäävat e tsüklite arvu väljaselgitamiseks 
kasutata va meetodi kirjeldus: …
3.2.12.2.10.4. Parameetr id, millega teha kse kindlaks koormus, mille juures regenereer imine 
toim ub (nt temperatuur , rõhk jne): …
3.2.12.2.10.5. Süste emi koormamise meet od: …
3.2.12.2.11. Lisamist vaja vaid reagent e kasuta vad katalüüsmuundur isüsteemid (esitada 
alljärgnev teave iga eraldi üksuse kohta): jah/ei (1)
3.2.12.2.11.1. Vajaliku reagendi tüüp ja kontsentratsioon: …
3.2.12.2.11.2. Reag endi tavaline töötemperatuur ivahemik: …
3.2.12.2.11.3. Rahvusvaheline standard: …
3.2.12.2.11.4. Reag endi lisamise sagedus: jooksvalt/h ooldusel (kui on asjak ohane):
3.2.12.2.11.5. Reag endinäidik: (kirjeldus ja asuk oht)
3.2.12.2.11.6. Reag endipaak
3.2.12.2.11.6.1. Maht: …
3.2.12.2.11.6.2. Soojendussüste em: jah/ei
3.2.12.2.11.6.2.1. Kirjeldus või joonis
3.2.12.2.11.7. Reag endi lisamise juhtplokk: jah/ei (1)
3.2.12.2.11.7.1. Mark: …
3.2.12.2.11.7.2. Tüüp: …
3.2.12.2.11.8. Reag endipihusti (mark, tüüp ja asuk oht): …
3.2.12.2.11.9. Reag endi kvaliteedi andur (mark, tüüp ja asuk oht): …
3.2.12.2.12. Vee pihustamine: jah/ei (1)
3.2.14. Andmed kütuse säästmisek s ettenähtud seadmete kohta (kui ei ole esitatud muudes 
punktides): …
3.2.15. Veeldatud naftagaasi toitesüst eem: jah/ei (1)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/88 26.11.2021  
3.2.15.1. Tüübikinnitusnumber (ÜRO eeskir ja nr 67 kohane): …
3.2.15.2. Moot ori elektrooniline juhtplokk veeldatud naftagaasi toite jaoks
3.2.15.2.1. Mark (margid): …
3.2.15.2.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.15.2.3. Heitmeteg a seotud reguleer imisvõimalused: …
3.2.15.3. Lisadokumentatsioon
3.2.15.3.1. Katalüsaatori kaitse ümberlülitamisel bensiinilt veeldatud naftaga asile või vastupidi: 
…
3.2.15.3.2. Süste emi skee m (elektr iühendused, vaakumühenduste kompen satsioonivoolikud 
jne): …
3.2.15.3.3. Tähistuse joonis: …
3.2.16. Maag aasi toitesüst eem: jah/ei (1)
3.2.16.1. Tüübikinnitusnumber (ÜRO eeskir ja nr 110 kohane):
3.2.16.2. Moot ori elektrooniline juhtplokk maag aasito ite jaoks
3.2.16.2.1. Mark (margid): …
3.2.16.2.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.16.2.3. Heitmeteg a seotud reguleer imisvõimalused: …
3.2.16.3. Lisadokumentatsioon
3.2.16.3.1. Katalüsaatori kaitse ümberlülitamisel bensiinilt maag aasile või vastupidi: …
3.2.16.3.2. Süste emi skee m (elektr iühendused, vaakumühenduste kompen satsioonivoolikud 
jne): …
3.2.16.3.3. Tähistuse joonis: …
3.2.18. Vesiniktoit esüst eem: jah/ei (1)
3.2.18.1. ÜRO eeskir ja nr 134 kohase tüübikinnituse number (kui on asjak ohane): ………...
3.2.18.2. Moot ori elektrooniline juhtplokk vesinikto ite jaoks
3.2.18.2.1. Mark (margid): …
3.2.18.2.2. Tüüp (tüübid): …
3.2.18.2.3. Heitmeteg a seotud reguleer imisvõimalused: …
3.2.18.3. Lisadokumentatsioon
3.2.18.3.1. Katalüsaatori kaitse ümberlülitamisel bensiinilt vesinikule või vastupidi: …
3.2.18.3.2. Süste emi skee m (elektr iühendused, vaakumühenduste kompen satsioonivoolikud 
jne): …
3.2.18.3.3. Tähistuse joonis: …
3.2.19.4. Lisadokumentatsioon
3.2.19.4.2. Süste emi skee m (elektr iühendused, vaakumühenduste kompen satsioonivoolikud 
jne): …
3.2.19.4.3. Tähistuse joonis: …
3.2.20. Soojuse salvestamise teaveET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/89  
3.2.20.1. Aktiivne soojussalvesti: jah/ei (1)
3.2.20.1.1. Entalpia: … (J)
3.2.20.2. Isolatsioon: jah/ei (1)
3.2.20.2.1. Isolatsioonimat erjal: … (x)
3.2.20.2.2. Isolatsiooni ruumala: … (l) (x)
3.2.20.2.3. Isolatsiooni kaal: … (kg) (x)
3.2.20.2.4. Isolatsiooni asuk oht: … (x)
3.2.20.2.5. Halvim variant mootori jahtumisel: jah/ei (1)
3.2.20.2.5.1. (mitt e halvim variant) Minimaalne temperatuur i stabiliseer umise aeg (tsoak_A TCT, 
tundi): … (x)
3.2.20.2.5.2. (mitt e halvim variant) Moot ori temperatuur i mõõtmise koht: … (x)
3.2.20.2.6. Üks interpolats ioonitüüpk ond ATCT -tüüpk onna mudelis: jah/ei (1)
3.2.20.2.7. Isolatsioonig a seotud halvim variant : jah/ei (1)
3.2.20.2.7.1. Korrigeeritud ümbr itseva õhu temperatuur il teht avas katses mõõdetud 
võrdlussõiduki isolatsiooni kirjeldus: …
3.3. Elektr iline jõusüstee m (ainult täiselektr isõidukid)
3.3.1. Elektr ilise jõusüsteemi üldkir jeldus
3.3.1.1. Mark: ................................................................................
3.3.1.2. Tüüp: ................................................................................
3.3.1.3. Kasutamine (1): Üks mootor / mitu mootor it (arv): .................................
3.3.1.4. Ülekande korraldus: paralleelne / telgedeülene / muu (täpsustada): .................
3.3.1.5. Katsepinge: ....................................................................... V
3.3.1.6. Moot ori nominaalne pöörlemissaged us: ..................................... min–1
3.3.1.7. Moot ori maksimaalne pöörlemissaged us: .......... min–1 või vaike valik: reduktor i 
väljundvõlli pöörlemiskiir us / pöörlemiskiir us käigukastis (märkige rakendata v 
käik): ......................................................................... min–1
3.3.1.9. Mak simaalne võimsus: ......................................................... kW
3.3.1.10. Mak simaalne kolmekümne minuti võimsus: ................................... kW
3.3.1.11. Paindlik vahemik (kus P > 90 % mak simumv õimsusest):
vahemiku alguse pöörlemissagedus: ......................................... min–1
vahemiku lõpu pöörlemissagedus: ........................................... min–1
3.3.2. Laetav veoelektr isalvestussüst eem
3.3.2.1. Laetav a elektr isalvestussüsteemi kaubanimi ja kaubamärk: .........................
3.3.2.2. Elektrok eemilise paar i tüüp: .........................................................
3.3.2.3. Nimiping e: ....................................................................... V
3.3.2.4. Laetav a elektr isalvestussüsteemi maksimaalne kolmekümne minuti võimsus (pidev 
energia väljaandmine): ......................................................... kW
3.3.2.5. Laetav a elektr isalvestussüsteemi jõudlus kahetunnise tarbimise korral (konstantne 
võimsus või voolutugevus): (1)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/90 26.11.2021  
3.3.2.5.1. Laetav as elektr isalvestussüstee mis salvestatud energia: ........................ kWh
3.3.2.5.2. Laetav a elektr isalvestussüsteemi mahtuvus: ............... Ampertunde kahe tunni 
jooksul
3.3.2.5.3. Energia väljaandmise lõpu pinge: ................................................ V
3.3.2.6. Energia väljaandmise lõpp, pärast mida peab sõiduk peatuma: (1) ..................
3.3.2.7. Laetav a elektr isalvestussüsteemi mass: .......................................... kg
3.3.2.8. Elementide arv: ......................................................................
3.3.2.9. Laetav a elektr isalvestussüsteemi asuk oht: ...........................................
3.3.3. Elektr imoot or
3.3.3.1. Tööpõhimõte:
3.3.3.1.1. alalisvool / vahelduvvool (1) / faaside arv: ...........................................
3.3.3.1.2. võõrergutus/jadaergutus/segae rgutus (1)
3.3.3.1.3. sünkroon-/asünkroon- (1)
3.3.3.1.4. mähisega rootor / püsimagnetiteg a/korpusega (1)
3.3.3.1.5. mootori pooluste arv: ...............................................................
3.3.3.2. Iner tsmass: ..........................................................................
3.3.4. Võimsuse regulaator
3.3.4.1. Mark: ................................................................................
3.3.4.2. Tüüp: ................................................................................
3.3.4.3. Juhtimispõhimõte: vektor juhtimine / avatud juhtimisahelaga / kinnise 
juhtimisahelaga / muu (täpsustada): (1) .............................................
3.3.4.4. Moot orisse edastatav maksimaalne efektiivvool: (2) .......... A .......... sekundi 
jooksul
3.3.4.5. Kasutatav pingevahemik: ........................ V kuni ........................ V
3.3.5. Jahutussüstee m:
Moot or: vedelik/õhk (1)
Juhtsüsteem : vedelik/õhk (1)
3.3.5.1. Vedelikjahutusseadmete omadused:
3.3.5.1.1. Vedelik: .................................................. Ring luspumbad: jah/ei (1)
3.3.5.1.2. Pumba omadused või mark/margid ja tüüp/tüübid: .................................
3.3.5.1.3. Termostaat: seadistus: ...............................................................
3.3.5.1.4. Radiaator: joonis(ed) või mark/margid ja tüüp/tüübid: ..............................
3.3.5.1.5. Rõhualandusventiil: rõhuseadistus: .................................................
3.3.5.1.6. Ventilaator: omadused või mark/margid ja tüüp/tüübid: ............................
3.3.5.1.7. Ventilaatori kanal: ...................................................................
3.3.5.2. Õhkjahutusseadmete omadused:
3.3.5.2.1. Puhur: omadused või mark/margid ja tüüp/tüübid: .................................
3.3.5.2.2. Standardsed õhukanalid: ............................................................
3.3.5.2.3. Temp eratuur i reguleer imise süsteem: jah/ei (1)ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/91  
3.3.5.2.4. Lühikirjeldus: ........................................................................
3.3.5.2.5. Õhufilter : ....................... mark/margid: ....................... tüüp/tüübid:
3.3.5.3. Tootja lubatud temperatuur id (maksimum)
3.3.5.3.1. Moot ori väljalase: ............................................................... °C
3.3.5.3.2. juhtseadme sisselase: ............................................................ °C
3.3.5.3.3. mootori kontrollpunkti(de)s: .................................................... °C
3.3.5.3.4. regulaatori kontrollpunkti(de)s: ................................................. °C
3.3.6. Isolatsioonikate goor ia: ..............................................................
3.3.7. Rahvusvaheline kaitse (IP) kood: ....................................................
3.3.8. Õlitussüsteem i põhimõte: (1)
Laagr id: liug-/kuul-
Määrdeaine: määre/õli
Tihend: jah/ei
Tsirkulatsioon: olemas/puudub
3.3.9. Laadimisseade
3.3.9.1. Laadimisseade: integreer itud/väline (1)
välise seadme korral täpsustada (kaubamärk , mudel): ...............................
3.3.9.2. Tavalise laadimisprofiili kirjeldus:
3.3.9.3. Toitevõrgu spetsifikatsioon:
3.3.9.3.1. Toitevõrgu tüüp: üks faas / kolm faasi (1)
3.3.9.3.2. Pinge : ................................................................................
3.3.9.4. Soovitata v puhke aeg pärast energia väljaandmise lõppu ja laadimise algust: ........
3.3.9.5. Täieliku laadimise teore etiline kest us: ...............................................
3.4. Veoenergiamuundur ite kombinatsioonid
3.4.1. Hübr iidelektr isõiduk: jah/ei (1)
3.4.2. Hübr iidelektr isõiduki kategooria : välise laadimisega/ laadimiseta: (1)
3.4.3. Töörežiimi lüliti: olemas/puudub (1)
3.4.3.1. Valikrežiimid
3.4.3.1.1. Täiselektr isõiduk: jah/ei (1)
3.4.3.1.2. Ainult kütuse kasutamine: jah/ei (1)
3.4.3.1.3. Hübr iidrežiimid: jah/ei (1)
(kui jah, siis lühikir jeldus): …
3.4.4. Energiasalvesti kirjeldus: (laetav elektr isalvestussüstee m, kondensaator , hooratas/ 
generaator)
3.4.4.1. Mark (margid): …
3.4.4.2. Tüüp (tüübid): …
3.4.4.3. Identif itseer imisnumber: …
3.4.4.4. Elektrok eemilise paar i tüüp: …ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/92 26.11.2021  
3.4.4.5. Energia: … (laetava elektr isalvestussüst eemi puhul: pinge ja mahtuvus (Ah kahe 
tunni jooksul), kondensaatori korral: J, …)
3.4.4.6. Laadimisseade: integreer itud/väline/puudub (1)
3.4.5. Elektr imasin (kirjeldada igat tüüpi elektr imasinat eraldi)
3.4.5.1. Mark: …
3.4.5.2. Tüüp: …
3.4.5.3. Peamine kasutusotstar ve: veomoot or/generaat or (1)
3.4.5.3.1. Veomootor ina kasutamise puhul: üks mootor / mitu mootorit (arv) (1): …
3.4.5.4. Mak simaalne võimsus: … kW
3.4.5.5. Tööpõhimõte
3.4.5.5.5.1 Alalisvool / vahelduvv ool / faaside arv: …
3.4.5.5.2. Võõrergutus/jadaergutus/segae rgutus (1)
3.4.5.5.3. Sünkroon-/asünkroon- (1)
3.4.6. Juhtplokk
3.4.6.1. Mark (margid): …
3.4.6.2. Tüüp (tüübid): …
3.4.6.3. Identif itseer imisnumber: …
3.4.7. Võimsuse regulaator
3.4.7.1. Mark: …
3.4.7.2. Tüüp: …
3.4.7.3. Identif itseer imisnumber: …
3.4.9. Tootja soovitus katsek s ettevalmistamiseks: …
3.4.10. Kütuseelemendiga hübr iidsõiduk: jah/ei (1)
3.4.10.1. Kütuseelemendi liik
3.4.10.1.2. Mark: …
3.4.10.1.3. Tüüp: …
3.4.10.1.4. Nimiping e (V): …
3.4.10.1.5. Jahutusaine tüüp: õhk/vedelik (1)
3.4.10.2. Süste emi kirjeldus (kütuseelemendi tööpõhimõt e, joonis jne): …
3.5. Tootja deklareer itud väär tused CO2 heite / kütusekulu / elektr ikulu / 
elektr isõiduulatuse kindlakstegemiseks
3.5.7. Tootja deklareer itud väär tused
3.5.7.1. Katsetata va sõiduki parameetr idET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/93  
Sõiduk Väik ­
seima 
näitajag a 
sõiduk
kui 
olemassuur ima 
näitajag a
sõidukKeskmise 
näitajag a 
sõiduk
kui olemasEsindav 
sõiduk 
(ainult 
sõiduta -
kistus -
maatr iksi 
tüüp -
konna 
puhul*)Vaikeväär -
tused
Sõiduki 
keretüüp–
Sõidutakistuse 
meet od 
(mõõtmine või 
arvutamine 
sõidutakistus -
tüüpk onna 
järgi)– –
Teave sõidutakistuse kohta:
Rehvide mark 
ja tüüp,
(kui 
mõõdetak se)–
Rehvi 
mõõtmed  
(ees/taga):
(kui 
mõõdetak se)–
Rehvide 
veeretakistus -
jõud (ees/tag a)  
(kg/t)
Rehvirõhk  
(ees/taga) (kPa),
(kui 
mõõdetak se)
Delta CD × A 
väikseima 
näitajag a 
sõiduki puhul 
võrreldes 
suur ima 
näitajag a 
sõidukiga 
(IP_H miinus 
IP_L)– – –ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/94 26.11.2021  
Delta CD × A 
võrreldes 
sõidutakistus -
tüüpk onna 
väikseima 
näitajag a 
sõidukiga  
(IP_H/L miinus 
RL_L), kui 
arvutused 
tehakse 
sõidutakistus -
tüüpk onna 
kohta– –
Sõiduki 
katsemass (kg)
Sõidutakistusk orda jad
f0 (N)
f1 (N/(km/h))
f2 (N/(km/h)2)
Lauppind m2 
(0,000 m2)– – –
Tsükli 
energiatar ve (J)
* Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onnaga seoses katsetatakse esinda vat sõidukit.
3.5.7.1.1. Kütus, mida kasutati 1. tüüpi katses ja mis on valitud kasuliku võimsuse 
mõõtmiseks vastav alt ÜRO eeskir jale nr 85 (ainult veeldatud naftagaasi või 
maag aasi sõidukid): …
3.5.7.2. CO 2 heite koondmass
3.5.7.2.1. CO 2 heite mass ainult sisepõlemismootoriga sõidukit e ja välise laadimiseta 
hübr iidelektr isõidukite puhul
3.5.7.2.1.0. Interp olatsioonitüüpk onna minimaalne ja mak simaalne CO2 heide: … g/km
3.5.7.2.1.1. Suur ima näitajag a sõiduk: … g/km
3.5.7.2.1.2. Väikseima näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane): … g/km
3.5.7.2.1.3. Keskmise näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane): … g/km
3.5.7.2.2. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite CO 2 heite mass laetushoiurežiimis
3.5.7.2.2.1. Suur ima näitajag a sõiduki CO 2 heite mass laetushoiurežiimis: g/km
3.5.7.2.2.2. Väikseima näitajag a sõiduki CO 2 heite mass laetushoiurežiimis (kui on asjak ohane):  
g/km
3.5.7.2.2.3. Keskmise näitajag a sõiduki CO 2 heite mass laetushoiurežiimis (kui on asjak ohane):  
g/kmET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/95  
3.5.7.2.3. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite CO 2 heite mass ja kaalutud CO 2 heite 
mass laetuskulurežiimis
3.5.7.2.3.1. Suur ima näitajag a sõiduki CO 2 heite mass laetuskulurežiimis: … g/km
3.5.7.2.3.2. Väikseima näitajag a sõiduki CO2 heite mass laetuskulurežiimis (kui on asjak ohane): 
… g/km
3.5.7.2.3.3. Keskmise näitajag a sõiduki CO 2 heite mass laetuskulurežiimis (kui on asjak ohane): 
… g/km
3.5.7.2.3.4. Välise laadimisega sõidukite interpolats ioonitüüpk onna minimaalne ja 
maksi maalne kaalutud CO 2 heide: … g/km
3.5.7.3. Elektr isõiduki elektr isõiduulatus
3.5.7.3.1. Täiselektr isõiduki sõiduulatus
3.5.7.3.1.1. Suur ima näitajag a sõiduk: … km
3.5.7.3.1.2. Väikseima näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane): … km
3.5.7.3.2. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendig a 
hübr iidsõidukite elektr isõiduulatus (nagu asjak ohane)
3.5.7.3.2.1. Suur ima näitajag a sõiduk: … km
3.5.7.3.2.2. Väikseima näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane): … km
3.5.7.3.2.3. Keskmise näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane): … km
3.5.7.4. Kütuseelemendiga hübr iidsõidukite kütusekulu laetushoiurežiimis (FC CS)
3.5.7.4.1. Välise laadimisega ja välise laadimiseta kütuseelemendig a hübr iidsõidukite 
kütusekulu laetushoiurežiimis (nagu asjak ohane)
3.5.7.4.1.1. Suur ima näitajag a sõiduk: … kg/100 km
3.5.7.4.1.2.. Väikseima näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane): … kg/100 km
3.5.7.4.1.3. Keskmise näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane): … kg/100 km
3.5.7.4.2. Välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite kütusekulu 
laetuskulurežiimis (nagu asjak ohane)
3.5.7.4.2.1. Suur ima näitajag a sõiduk: … kg/100 km
3.5.7.4.2.2. Väikseima näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane): … kg/100 km
3.5.7.5. Elektr isõidukite elektr ikulu
3.5.7.5.1. Täiselektr isõiduki elektr i koondkulu (EC WLTC)
3.5.7.5.1.1. Suur ima näitajag a sõiduk: … Wh/km
3.5.7.5.1.2. Väikseima näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane): … Wh/km
3.5.7.5.2. Kasulikkust egur iga kaalutud elektr ikulu laetuskulurežiimis (EC AC,CD, koond)
3.5.7.5.2.1. Suur ima näitajag a sõiduk: … Wh/km
3.5.7.5.2.2. Väikseima näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane): … Wh/km
3.5.7.5.2.3. Keskmise näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane): … Wh/km
3.6. Tootja lubatud temperatuur
3.6.1. Jahutussüstee m
3.6.1.1. Vedelikjahutus
Mak simaalne temperatuur väljundpunktis: … KET Euroopa Liidu Teata ja L 423/96 26.11.2021  
3.6.1.2. Õhkjahutus
3.6.1.2.1. Kontrollpunkt: …
3.6.1.2.2. Suur im temperatuur kontrollpunktis: … K
3.6.2. Suur im temperatuur sisselaske vahejahuti väljundpunktis: … K
3.6.3. Heitmete maksimumtempe ratuur väljalaskek ollektori välisf lantsi(de) või 
turboülelaadur i juures oleva(t e)s toru(de)s: … K
3.6.4. Kütuse temperatuur
Minimaalne: … K – maksi maalne: … K
Diiselmoot orite puhul sissepr itsepumba sisselask eava juures, gaasimoot orite puhul 
lõppastme rõhuregulaat ori juures
3.6.5. Määrdeaine temperatuur
Minimaalne: … K – maksi maalne: … K
3.8. Õlitussüsteem
3.8.1. Süste emi kirjeldus
3.8.1.1. Õlipaagi asuk oht: …
3.8.1.2. Toitesüsteem (pump / sissepr itse sissevõtuk ohas / kütusega segamine jne) (1)
3.8.2. Õlipump
3.8.2.1. Mark (margid): …
3.8.2.2. Tüüp (tüübid): …
3.8.3. Segu kütusega
3.8.3.1. Protsent: …
3.8.4. Õhujahuti: jah/ei (1)
3.8.4.1. Joonis(ed): … või
3.8.4.1.1. Mark (margid): …
3.8.4.1.2. Tüüp (tüübid): …
3.8.5. Määrdeaine spetsif ikatsioon: …W…
4. ÜLEKANNE (p)
4.3. Moot ori hooratta iner tsimoment: …
4.3.1. Täiendav iner tsimoment vabakäigul: …
4.4. Sidur(id)
4.4.1. Tüüp: …
4.4.2. maksi maalne pöördemomendi muutmine: …
4.5. Käiguk ast
4.5.1. Tüüp (käsi-/auto maat-/var iaator-) (1)
4.5.1.4. Pöördemomendi nimiväär tus: …
4.5.1.5. Sidur ite arv: …ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/97  
4.6. Ülekandear vud
Käik Käiguk asti 
ülekandear vud 
(moot ori ja käigukasti 
väljundvõlli pööret e 
arvu suhte d)Peaülekande ülekandear v 
(ud) (käigukasti 
väljundvõlli ja vedava 
ratta pööret e arvu suhe)Sum -
maar ne 
ülekan -
dear v
Variaator-
käigukasti 
maksi -
maalne
1
2
3
…
Variaator-
käigukasti 
mini -
maalne
4.6.1. Käiguvahe tus
4.6.1.1. V.a 1. käik: jah/ei (1)
4.6.1.2. n95_high iga käigu puhul: … min–1
4.6.1.3. nmin_dr ive
4.6.1.3.1. 1. käik: … min–1
4.6.1.3.2. 1. käigult 2. käigule … min–1
4.6.1.3.3. 2. käigult seiskumiseni: … min–1
4.6.1.3.4. 2. käik: … min–1
4.6.1.3.5. 3. käik ja järgmised: … min–1
4.6.1.4. nmin_dr ive_set kiirenduse/püsikiir use faasides (n_min_dr ive_up ): … min–1
4.6.1.5. nmin_dr ive_set aeglustusfaasi des (nmin_dr ive_down ):
4.6.1.6. alustamisper iood
4.6.1.6.1. tstar t_phase : … s
4.6.1.6.2. nmin_dr ive_star t: … min–1
4.6.1.6.3. nmin_dr ive_up_star t: … min–1
4.6.1.7. täiendava võimsusohutusvar u (ASM) kasutamine: jah/ei (1)
4.6.1.7.1. ASMi väär tused: … pöörlemissagedusel … min–1
4.7. Sõiduki suur im arvutuslik kiirus (km/h) (q): …
4.12. Käiguk asti määrdeaine: …W…
6. VEDR USTUS
6.6. Rehvid ja veljed
6.6.1. Rehvi ja velje kombinatsioon(id)
6.6.1.1. Teljed
6.6.1.1.1. Telg 1: …
6.6.1.1.1.1. Rehvimõõdu tähistusET Euroopa Liidu Teata ja L 423/98 26.11.2021  
6.6.1.1.2. Telg 2: …
6.6.1.1.2.1. Rehvimõõdu tähistus
jne
6.6.2. Veereraadiuste ülem- ja alampiiri d
6.6.2.1. Telg 1: …
6.6.2.2. Telg 2: …
6.6.3. Sõiduki tootja soovitatav(ad) rehvirõhk/rehvirõhud: … kPa
9. KERE
9.1. Keretüüp (c): …
12. MUU
12.10. Valikrežiimidega seadmed või süst eemid, mis mõjutav ad CO 2 heidet, kütusekulu, 
elektr ikulu ja/või normeer itud heitmeid ning millel puudub põhirežiim: jah/ei (1)
12.10.1. Laetushoiurežiimi katse (kui on asjak ohane) (märkida iga seadme või süste emi 
kohta)
12.10.1.0. Põhirežiim laetushoiurežiimis: jah/ei (1)
12.10.1.0.1. Põhirežiim laetushoiurežiimis: … (kui on asjak ohane)
12.10.1.1. Parim režiim: … (kui on asjak ohane)
12.10.1.2. Halvim režiim: … (kui on asjak ohane)
12.10.1.3. Režiim, mis võimaldab sõidukil järgida etteantud katsetsüklit: … (kui 
laetushoiurežiimis põhirežiimi ei ole ja etteantud katsetsüklit on võimalik järgida 
ainult ühes režiimis)
12.10.2. Laetuskulukatse (kui on asjak ohane) (märkida iga seadme või süsteemi kohta)
12.10.2.0. Põhirežiim laetuskulurežiimis: jah/ei (1)
12.10.2.0.1. Põhirežiim laetuskulurežiimis: … (kui on asjak ohane)
12.10.2.1. Kõige suurema energiakuluga režiim: … (kui on asjak ohane)
12.10.2.2. Režiim, mis võimaldab sõidukil järgida etteantud katsetsüklit: … (kui 
laetuskulurežiimis põhirežiimi ei ole ja ettea ntud katsetsüklit on võimalik järgida 
ainult ühes režiimis)
12.10.3. 1. tüüpi katse (kui on asjak ohane) (märkida iga seadme või süstee mi kohta)
12.10.3.1. Parim režiim: …
12.10.3.2. Halvim režiim: …
Selgitav ad märkused
(1)Mitteva jalik maha tõmmata (kui kõik valikuvar iandid on asjak ohased, ei ole vaja midagi maha tõmmata).
(2)Märkida lubatud hälve.
(3)Märkida iga variandi suur im ja vähim väär tus.
(6)[Reser veer itud]
(7)Kirjeldada lisavaru stust, mis mõjutab sõiduki mõõtmeid.
(x)Isolatsiooni ruumala ja kaal märkida kahe komak ohaga. Ei dokumenteerita , kui punktis 3.2.20.2.5 või 3.2.20.2.7 on valitud „ei“.
(c)Määratlus sõidukit e ehitust käsitleva konsolideer itud resolutsiooni (R.E.3, ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6) punktis 2. - www .unece.org/ 
trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29 resolutions.html .ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/99  
(f)Kui sõiduki üks variant on tavalise juhikabiiniga ja teine magam iskohag a kabiiniga, esitada mass ja mõõtmed mõlema kohta.
(g)Standard ISO 612: 1978 – Road vehicles — Dimensions of motor vehicles and towed vehicles — terms and definit ions 
[Maanteesõidukid. Mootorsõidukit e ja haagisveokite mõõtmed. Terminid ja määratlused]
(h)Juhi massiks on ting likult võetud 75 kg.
Vedelikku sisaldavad süsteemid (v.a kasutatud vee jaok s mõeldud süsteemid, mis peavad jääma tühjaks) peavad olema täidetud 100 % 
ni tootja määratud mahutavusest .
(i)Haagiste või poolhaagiste ning nendega ühendatud sõidukite korral, mille haakeseadisele või sadulseadmele mõjub oluline vertikaalne 
koormus, tuleb selle koormuse ja standardse raskuskiirenduse suhe lisada suur imale tehniliselt lubatud massile.
(k)Sõiduki puhul, mis võib töötada bensiini, diislikütuse vms või ka koos muu kütusega, esitatakse andmed iga kütusekasutuse kohta 
eraldi.
Tavapärast est erinevate mootor ite ja süsteemide kohta esitab tootja siin osutatud andmeteg a samaväärsed andmed.
(l)Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetr ini.
(m)Väär tus tuleb välja arvutada (π = 3,1416) ja ümardada lähima täisar vuni (cm3).
(n)Määratakse vastavalt ÜRO eeskir ja nr 85 nõuetele.
(p)Nimetatud andmed tuleb esitada kõigi kava ndatud variantide kohta.
(q)Haagiste puhul suur im tootja lubatud kiirus.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/100 26.11.2021  
Liide 1 
Kergsõidukite üleilmselt ühtlus tatud katsekorra kohane katsear uanne 
Katsear uanded
Katsear uanne on käesoleva eeskir ja kohaselt katsete tegemise eest vastutav a tehnilise teenistuse väljastatud aruanne.
I osa
1. tüüpi katsek s on vaja vähemalt järgmist teavet (kui on asjak ohane).
Aruande number
TAOTLEJA
Tootja
TEEMA …
Sõidutakistustüüpk onna tunnusk ood(id) :
Interp olatsioonitüüpk onna tunnusk ood(id) :
Katsetata v objekt
Mark :
Interp olatsiooni -
tüüpk onna tunnus:
JÄRELDUS Katsetamisek s esitatud objekt vastab teema real nimetatud nõuet ele.
KOHT , PP/KK/AAAA
Üldised märkused
Kui on olemas mitu võimalust (viited), tuleb katsetatavat kirjeldada katsear uandes.
Kui neid ei ole, võib olla piisav ka üksainus viide teabe dokumendile katsear uande alguses.
Iga tehniline teenistus võib lisada täiendavat teavet.
Katsear uandes olevaid kirjeid võib/tuleb korrata nii, nagu kolme- ja neljafaasil ise WLTP-katsetsükli jaoks vaja.
Katsear uande eri punktides, mis on seotud konkreetsete sõidukitüüpidega, kasutatak se tähti alljärgnevates tähendustes:
„(a)“ sädesüüteg a või bensiinimoot origa sõidukid (määratlus ÜRO eeskir ja nr 154 tabelis 1B) (nagu asjak ohane)
„(b)“ survesüüteg a ehk diiselmootor iga sõidukid (määratlus ÜRO eeskir ja nr 154 tabelis 1B) (nagu asjak ohane)
1. Katsetatava(t e) sõiduki(t e) kirjeldus: suure, väikse ja keskmise näitajag a (kui on asjak ohane)
1.1. Üldist
Sõidukit e arv : Protot üübi number ja VIN-k ood
Kategoor ia :
Kere :
Veorattad :ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/101  
1.1.1. Jõusüst eemi tüüp
Jõusüst eemi tüüp : ainult sisepõlemismootor iga, hübr iid, elektr iga või 
kütuseelemendig a
1.1.2. Sisepõlemismootor (kui on asjak ohane)
Kui sisepõlemismootoreid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Mark :
Tüüp :
Tööpõhimõt e : kahetaktiline/neljataktiline
Silindr ite arv ja paigutus :
Moot ori töömaht (cm3) :
Moot ori pöörlemissagedus tühikäigul (min–1) : +
–
Moot ori suurendatud pöörlemissage dus tühikäigul 
(min–1) (a): +
–
Moot ori nimivõimsus : kW pöörle -
missa -
geduselp/min
Suur im kasulik pöördemoment : : Nm pöörle -
missa -
geduselp/min
Moot ori määrdeaine : mark ja tüüp
Jahutussüst eem : Tüüp: õhk/vesi/õli
Isolatsioon : mat erjal, kogus, asuk oht, maht ja kaal
1.1.3. 1. tüüpi katse jaoks ette nähtud kütus (kui on asjak ohane)
Kui selliseid kütuseid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Mark :
Tüüp : bensiin – diislikütus – veeldatud naftagaas – 
maag aas – …
…
Tihedus temperatuur il 15 °C :
Väävlisisaldus : Üksnes diislikütuse ja bensiini puhul
:
Partii number :
Willansi tegurid (sisepõlemismoot ori puhul) CO2 
heite jaoks (g CO2 / MJ):
1.1.4. Kütuse etteande süst eem (kui on asjak ohane)
Kui neid süsteeme on mitu, tuleb seda punkti korrata
Otsesissepr itse : jah/ei või kirjeldus
Sõiduki kütusetüüp : ühekütuseline/kahekütuseline/seg akütuseline
Juhtplokk
Osa number : sama, mis teabe dokumendisET Euroopa Liidu Teata ja L 423/102 26.11.2021  
Tarkvara katsetatud : näite ks diagnostikaseadme kaudu
Õhuv oomõõtur :
Seguklapi korpus :
Rõhuandur :
Sissepr itsepump :
Pihusti(d) :
1.1.5. Sisselask esüste em (kui on asjak ohane)
Kui neid süsteeme on mitu, tuleb seda punkti korrata
Ülelaadur : Jah/ei
mark ja tüüp (1)
Vahejahuti : jah/ei
tüüp (õhk/õhk – õhk/vesi) (1)
Õhufilter (element) (1) : mark ja tüüp
Sisselask esummuti (1) : mark ja tüüp
1.1.6. Väljalask esüste em ja kütuseaur uheite vastane süste em (kui on asjak ohane)
Kui neid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Esimene katalüüsmuundur : mark ja tunnusk ood (1)
põhimõt e: kolmeastmeline / oksüdeer iv / NO x-i  
püüdur / NO x-i salvesti / selektiivne katalüütiline 
taandamine jne
Teine katalüüsmuundur : mark ja tunnusk ood (1)
põhimõt e: kolmeastmeline / oksüdeer iv / NO x-i  
püüdur / NO x-i salvesti / selektiivne katalüütiline 
taandamine jne
Tahmaf ilter : jah / ei / pole asjak ohane
katalüsaat origa: jah/ei
mark ja tunnusk ood (1)
Hapniku- ja/või lambdaandur i(te) tunnusk ood ja 
asuk oht: enne/pärast katalüsaator it
Õhu sissepuhe : jah / ei / pole asjak ohane
Vee pihustamine : jah / ei / pole asjak ohane
Heitgaas itagastus : jah / ei / pole asjak ohane
jahutusega/ jahutuseta
suur/väike surve
Kütuseaur uheite ohjesüste em : jah / ei / pole asjak ohane
NO x-i andur i(te) tunnusk ood ja asuk oht : Enne/pärast
Üldkir jeldus (1) :ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/103  
1.1.7. Soojussalvesti (kui on asjak ohane)
Kui neid seadmeid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Soojussalvesti : jah/ei
Soojusmahtuvus (salvestatud entalpia J) :
Soojuse vabanemise aeg (s) :
1.1.8. Ülekanne (kui on asjak ohane)
Kui neid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Käigukast : käsi-/automa at-/var iaatorkäigukast
Käiguvahetus
Põhirežiim (*) : jah/ei
tavaline/sõidurežiim/k eskk onnasäästlik/…
CO2 heite ja kütusekulu seisuk ohalt parim 
režiim (kui on asjak ohane):
CO2 heite ja kütusekulu seisuk ohalt halvim 
režiim (kui on asjak ohane):
Suur ima elektr ikuluga režiim (kui on 
asjak ohane):
Juhtplokk :
Käigukasti määrdeaine : mark ja tüüp
Rehvid
Mark :
Tüüp :
Mõõtmed (ees/taga) :
Ümber mõõt dünaamilistes tingimust es (m) :
Rehvirõhk (kPa) :
(*)Välise laadimisega hübr iidelektr isõiduki puhul märkida põhirežiim laetushoiu- ja laetuskulurežiimis.
Koguülekandear vud (R.T .), primaarsed ülekandear vud (R.P.) ja (sõiduki kiirus (km/h)) / mootori 
pöörlemissagedus (1 000 (min–1)) (V1000) iga käigu puhul (R.B.).
R.B. R.P. R.T. V1000
1. käik 1/1
2. käik 1/1
3. käik 1/1
4. käik 1/1
5. käik 1/1
…ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/104 26.11.2021  
1.1.9. Elektr imasin (kui on asjak ohane)
Kui neid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Mark :
Tüüp :
Tippvõimsus (kW) :
1.1.10. Laetav veoelektr isalvestussüsteem (kui on asjak ohane)
Kui neid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Mark :
Tüüp :
Mahtuvus (Ah) :
Nimiping e (V) :
1.1.11. Kütuseelement (kui on asjak ohane)
Kui neid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Mark :
Tüüp :
1.1.12. Jõuelektroonika (kui on asjak ohane)
Jõuelektroonikaseadmeid võib olla mitu (veojõu muundur , madalpingesüst eem või laadi ja)
Mark :
Tüüp :
Võimsus (kW) :
1.2. Suur ima näitajag a sõiduki kirjeldus
1.2.1. Mass
Suur ima näitajag a sõiduki (VH) katsemass (kg) :
1.2.2. Sõidutakistuse parameetr id
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Tsükli energiatar ve (J) :
Sõidutakistuskatse aruande viitenumber :
Sõidutakistustüüpk onna tunnus :ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/105  
1.2.3. Tsükli valiku parameetr id
Tsükkel (kiir use vähendamiseta) : Klass 1/2/3a/3b
Nimivõimsuse suhe sõiduk orras sõiduki massi, 
millest on lahutatud 75 kg (PMR) (W/kg): (kui on asjak ohane)
Mõõtmise ajal piirati kiirust : jah/ei
Sõiduki suur im kiirus (km/h) :
Kiiruse vähendamine (kui on asjak ohane) : jah/ei
Vähendamist egur (fdsc) :
Tsükli teepikkus (m) :
Püsikiir us (lühendatud katses) : kui asjak ohane
1.2.4. Käiguvahetuspunkt (kui on asjak ohane)
Käiguvahetusar vutuse versioon märkida ÜRO üldise tehnilise normi nr 15 
asjak ohane muudatus
Käiguvahetus : Keskmine käik kiirusel v ≥ 1 km/h (x,xxxx)
nmin_dr ive
1. käik : …min–1
1. käigult 2. käigule : …min–1
2. käigult seiskumiseni : …min–1
2. käik : …min–1
3. käik ja järgmised : …min–1
V.a 1. käik : jah/ei
n95_high iga käigu puhul: : …min–1
nmin_dr ive_set kiirenduse/püsikiir use faasides 
(nmin_dr ive_up ): …min–1
nmin_dr ive_set aeglustusfaas ides (nmin_dr ive_down ): : …min–1
tstar t_phase : …s
nmin_dr ive_star t : …min–1
nmin_dr ive_up_star t : …min–1
ASMi kasutamine : jah/ei
ASMi väär tused :
1.3. Väikseima näitajag a sõiduki kirjeldus (kui on asjak ohane)
1.3.1. Mass
Väikseima näitajag a sõiduki katsemass (kg) :ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/106 26.11.2021  
1.3.2. Sõidutakistuse parameetr id
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Tsükli energiatar ve (J) :
Δ(C D × Af)LH (m2) :
Sõidutakistuskatse aruande viitenumber :
Sõidutakistustüüpk onna tunnus :
1.3.3. Tsükli valiku parameetr id
Tsükkel (kiir use vähendamiseta) : Klass 1/2/3a/3b
Nimivõimsuse suhe sõiduk orras sõiduki massi, 
millest on lahutatud 75 kg (PMR) (W/kg): (kui on asjak ohane)
Mõõtmise ajal piirati kiirust : jah/ei
Sõiduki suur im kiirus :
Kiiruse vähendamine (kui on asjak ohane) : jah/ei
Vähendamist egur (fdsc) :
Tsükli teepikkus (m) :
Püsikiir us (lühendatud katses) : kui asjak ohane
1.3.4. Käiguvahetuspunkt (kui on asjak ohane)
Käiguvahetus : Keskmine käik kiirusel v ≥ 1 km/h (x,xxxx)
1.4. Keskmise näitajag a sõiduki kirjeldus (kui on asjak ohane)
1.4.1. Mass
Väikseima näitajag a sõiduki katsemass (kg) :
1.4.2. Sõidutakistuse parameetr id
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
Tsükli energiatar ve (J) :
Δ(C D × Af)LH (m2) :
Sõidutakistuskatse aruande viitenumber :
Sõidutakistustüüpk onna tunnus :ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/107  
1.4.3. Tsükli valiku parameetr id
Tsükkel (kiir use vähendamiseta) : Klass 1/2/3a/3b
Nimivõimsuse suhe sõiduk orras sõiduki massi, 
millest on lahutatud 75 kg (PMR) (W/kg): (kui on asjak ohane)
Mõõtmise ajal piirati kiirust : jah/ei
Sõiduki suur im kiirus :
Kiiruse vähendamine (kui on asjak ohane) : jah/ei
Vähendamist egur (fdsc) :
Tsükli teepikkus (m) :
Püsikiir us (lühendatud katses) : kui asjak ohane
1.4.4. Käiguvahetuspunkt (kui on asjak ohane)
Käiguvahetus : Keskmine käik kiirusel v ≥ 1 km/h (x,xxxx)
2. Katsetulemused
2.1. 1. tüüpi katse
Veojõusten di seadistamise meet od : fikseer itud / iteratiivne / altern atiivne koos oma 
soojendustsükliga
Veojõusten d ühe/kahe telje režiimis : 2WD/4WD
Ühe telje režiimis pöörles muu kui veot elg : jah / ei / ei ole asjak ohane
Veojõusten di töörežiim
:jah/ei
Vabajooksurežiim : jah/ei
Täienda v katsek s ettevalmistamine : jah/ei
kirjeldus
Halvenemiste gurid : etteantud / katsega määratud
2.1.1. Suur ima näitajag a sõiduk
Katse(te) kuupäev : (päev/kuu/aasta)
Katse(te) toim umise koht : Veojõusten d, asuk oht, riik
Jahutusventilaatori alumise serva kõrgus 
maapinnast (cm):
Ventilaatori kesk punkti asuk oht sõiduki laiuse 
suht es (kui tootja soovil muudetud): sõiduki keskjoonel/…
Kaugus sõiduki esiosast (cm) :
IWR – sõidustiili iner tsihinne (%) : x,xET Euroopa Liidu Teata ja L 423/108 26.11.2021  
RMSSE – kiiruse ruutkesk mine viga (km/h) : x,xxx
Sõidutsükli lubatud kõrvalekalde kirjeldus : Täiselektr isõiduk enne lõpetamiskr iteeriumite 
saabumist
või
täielikult allavajutatud gaasipedaal
2.1.1.1. Saast eainet e heide (kui on asjak ohane)
2.1.1.1.1. Vähemalt ühe sisepõlemismootor iga sõidukite, välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukite saast eainete heide laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses
Järgmised punktid tuleb täita kõigi katses kasutatud valikrežiimide kohta (põhirežiim või parim režiim ja 
halvim režiim, kui on asjak ohane)
Katse 1
SaasteainedCOSüsivesi -
nike 
kogusi -
saldus 
(THC) (a)Süsivesi -
nikud (v. 
a 
metaan) 
(NMHC) 
(a)NO xTHC 
+NO x (b)Tahket e 
osakest e 
massTahket e 
osakest e 
arv
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Mõõdetud väär tused
Regenereer imisteguri d (Ki)2
liitmiseg a saadud
Regenereer imisteguri d (Ki)2
korrutamisega saadud
Halvenemiste gurid (DF), 
liitmiseg a saadud
Halvenemiste gurid (DF), 
korrutamisega saadud
Lõppväär tused
Piirnormid
(2)Vt Ki tüüpk onna aruanne/ar uanded :
Ki määramisek s tehtud 1. tüüpi katse :
Regenereer imistüüpk onna 
tunnusk ood:
Katse 2 (kui on asjak ohane): CO 2 kontrollimisek s (dCO21) / saaste ainete kontrollimiseks (90 % piirnormidest) / 
mõlemaks
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Katse 3 (kui on asjak ohane): CO2 kontrollimiseks (dCO22)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
2.1.1.1.2. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite saast eainete heide 1. tüüpi laetuskulukatses
Katse 1ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/109  
Saast eainete heitk oguste piirnorme ei tohi ületada ja järgmine punkt tuleb täita kõigi katsetsükli kohta.
SaasteainedCOSüsivesi -
nike 
kogusi -
saldus 
(THC) (a)Süsivesi -
nikud (v. 
a 
metaan) 
(NMHC) 
(a)NO xTHC 
+NO x (b)Tahket e 
osakest e 
massTahket e 
osakest e 
arv
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Mõõdetud ühe tsükli 
väär tused
Ühe tsükli piirnormid
Katse 2 (kui on asjak ohane): CO 2 kontrollimisek s (dCO21) / saaste ainete kontrollimiseks (90 % piirnormidest) / 
mõlemaks
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Katse 3 (kui on asjak ohane): CO2 kontrollimiseks (dCO22)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
2.1.1.1.3. Kasulikkustegur iga kaalutud saast eainet e heide välise laadimisega hübr iidelektr isõidukitel
SaasteainedCOSüsivesi -
nike 
kogusi -
saldus 
(THC) (a)Süsivesi -
nikud (v. 
a 
metaan) 
(NMHC) 
(a)NO xTHC 
+NO x (b)Tahket e 
osakest e 
massTahket e 
osakest e 
arv
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Arvutatud väär tused
2.1.1.2. CO2 heide (kui on asjak ohane)
2.1.1.2.1. Vähemalt ühe sisepõlemismootor iga sõidukite, välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukite CO2 heide laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses
Järgmised punktid tuleb täita kõigi katses kasutatud valikrežiimide kohta (põhirežiim või parim režiim ja 
halvim režiim, kui asjak ohane)
Katse 1
CO 2 heide Väik e Keskmine Suur Väga suur Koond
Mõõdetud MCO2,p,1 –
Kiiruse ja teepikkuse ga korrigeeritud 
MCO2,p,1b / MCO2,c,2
RCB korrektsioonik ordaja: (5)
MCO2,p,3 / MCO2 ,c,3
Regenereer imisteguri d (Ki)
liitmiseg a saadud
Regenereer imisteguri d (Ki)
korrutamisega saadud
MCO2,c,4 –
AF Ki = MCO2,c,3 / MCO2,c,4 –ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/110 26.11.2021  
MCO2,p,4 / MCO2 ,c,4 –
korrigeeri tud ümbr itseva õhu 
temperatuur il teht ava katse tulemusena 
saadud korrektsioon (FCF) (4
Ajutised: MCO2,p,5 / MCO2,c,5
Deklareer itud väär tus – – – –
dCO2 1 * deklareer itud väär tus – – – –
(4)FCF: tüüpk onna korrektsioonit egur representatiivsete piirk ondlike temperatuur itingimuste jaoks 
(korrigeeritud ümbr itseva õhu temperatuur il teht av katse)
Vt ATCT -tüüpk onna aruanne/ 
aruanded:
ATCT -tüüpk onna tunnusk ood :
(5)Ainult sisepõlemismootori ga sõidukite puhul ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B6 liites 2 osutatud korrektsioon 
ning hübr iidelektr isõidukite puhul sama eeskir ja lisa B8 liites 2 osutatud korrektsioon (KCO2)
Katse 2 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Katse 3 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Järeldus
CO 2 heide (g/km) Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
Keskmistatud MCO2 ,p,6 / MCO2 ,c,6
Kooskõlla viidud MCO2 ,p,7 / MCO2, 
c,7
Lõplikud MCO2,p,H / MCO2,c,H
2.1.1.2.2. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite CO2 heite mass 1. tüüpi laetuskulukatses
Katse 1
CO 2 heite mass (g/km) Koond
Arvutatud MCO2,CD
Deklareer itud väär tus
dCO21
Katse 2 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Katse 3 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaseltET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/111  
Järeldus
CO 2 heite mass (g/km) Koond
Keskmistatud MCO2,CD
Lõplik MCO2,CD
2.1.1.2.4. Kasulikkustegur iga kaalutud CO2 heite mass välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukil
CO 2 heite mass (g/km) Koond
Arvutatud väär tus MCO2,weight ed
2.1.1.3. Kütusekulu (kui on asjak ohane)
2.1.1.3.1. Ühe sisepõlemismootoriga sõidukite, välise laadimiseta ja välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite 
kütusekulu laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses
Järgmised punktid tuleb täita kõigi katses kasutatud valikrežiimide kohta (põhirežiim või parim režiim ja 
halvim režiim, kui on asjak ohane)
Kütusekulu (l/100 km) või kütusesäästlikkus  
(km/l) (nagu asjak ohane)Väik e Keskmine Suur Väga suur Koond
Lõplikud FC p,H / FC c,H(1), FEp ja FEc
(1)(6) Arvutatud vastavusse viidud CO 2 näitajat e põhjal
Integreer itud kütuse- ja/või energiakulu seire seade käesoleva eeskir ja punktis 5.11 nimetatud sõidukit el
Andmete kätte saadavus
Käesoleva eeskir ja liite 5 punktis 3 loetletud parameetr id on kättesaada vad: jah / ei ole asjak ohane
Mõõt etäpsus (kui on asjak ohane)
Fuel_ConsumedWL TP (liitr it)(1)SUURIMA näitajag a sõiduk – katse 1 x,xxx
SUURIMA näita jaga sõiduk – katse 2 (kui on asjak ohane) x,xxx
SUURIMA näita jaga sõiduk – katse 3 (kui on asjak ohane) x,xxx
VÄIK SEIMA näitajag a sõiduk – katse 1 (kui on 
asjak ohane)x,xxx
VÄIK SEIMA näitajag a sõiduk – katse 2 (kui on 
asjak ohane)x,xxx
VÄIK SEIMA näitajag a sõiduk – katse 3 (kui on 
asjak ohane)x,xxx
Kokku x,xxx
Fuel_ConsumedOBFCM (liitr it)(1)SUURIMA näitajag a sõiduk – katse 1 x,xxx
SUURIMA näita jaga sõiduk – katse 2 (kui on asjak ohane) x,xxx
SUURIMA näita jaga sõiduk – katse 3 (kui on asjak ohane) x,xxx
VÄIK SEIMA näitajag a sõiduk – katse 1 (kui on 
asjak ohane)x,xxx
VÄIK SEIMA näitajag a sõiduk – katse 2 (kui on 
asjak ohane)x,xxx
VÄIK SEIMA näitajag a sõiduk – katse 3 (kui on 
asjak ohane)x,xxx
Kokku x,xxx
Mõõt etäpsus (1) x,xxx
(1)Kooskõlas eeskir ja liiteg a 5.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/112 26.11.2021  
2.1.1.3.2. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite kütusekulu 
1. tüüpi laetuskulukatses
Katse 1
Kütusekulu (l/100 km või kg/100 km) või 
kütusesäästlikkus (km/l) (nagu asjak ohane)Koond
Arvutatud FC CD, FECD
Katse 2 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Katse 3 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Järeldus
Kütusekulu (l/100 km või kg/100 km) või 
kütusesäästlikkus (km/l) (nagu asjak ohane)Koond
Keskmistatud FC CD, FECD
Lõplik FC CD ja FECD
2.1.1.3.3. Kasulikkustegur iga kaalutud kütusekulu välise laadimisega hübr iidelektr isõidukitel ja välise laadimisega 
kütuseelemendig a hübr iidsõidukite l (nagu asjak ohane)
Kütusekulu (l/100 km või kg/100 km) või 
kütusesäästlikkus (km/l,1B-tase) (nagu 
asjak ohane)Koond
Arvutatud FC weighted ja FEweighted
2.1.1.3.4. Välise laadimiseta ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite (nagu asjak ohane) kütusekulu 
laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses
Järgmised punktid tuleb täita kõigi katses kasutatud valikrežiimide kohta (põhirežiim või parim režiim ja 
halvim režiim, kui on asjak ohane)
Kütusekulu (kg/100 km) või kütusesäästlikkus  
(km/kg) (nagu asjak ohane)Koond
Mõõdetud väär tused
RCB korrektsioonik orda ja
Lõplikud FC c ja FEc
2.1.1.4. Sõiduulatused (kui on asjak ohane)
2.1.1.4.1. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukite 
sõiduulatused (nagu asjak ohane)
2.1.1.4.1.1. Elektr isõiduulatus (AER)
Katse 1
AER (km) Linnasõit Koond
Mõõdetud/ar vutatud AER
Deklareer itud väär tus –ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/113  
Katse 2 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Katse 3 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Järeldus
AER (km) Linnasõit Koond
Keskmine AER (kui on asjak ohane)
Lõplik AER
2.1.1.4.1.2. Elektr isõiduulatuse ekvivalent (EAER)
EAER (km) Väike Keskmine Suur Väga suur Linnasõit Koond
Lõplik EAER
2.1.1.4.1.3. Tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis
RCDA (km) Koond
Lõplik RCDA
2.1.1.4.1.4. Tsükli sõiduulatus laetuskulurežiimis
Katse 1
RCDC (km) Koond
Lõplik RCDC
Üleminekutsükli number
Suht eline elektr ienergia muut (REEC) 
kinnitustsüklis (%)
Katse 2 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Katse 3 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
2.1.1.4.2. Täiselektr isõidukite sõiduulatused – täiselektr isõiduki sõiduulatus (PER) (kui on asjak ohane)
Katse 1
PER (km) Väike Keskmine Suur Väga suur Linnasõit Koond
Arvutatud PER
Deklareer itud väär tus – – – – –
Katse 2 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Katse 3 (kui on asjak ohane)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/114 26.11.2021  
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Järeldus
PER (km) Linnasõit Koond
Keskmistatud PER
Lõplik PER
2.1.1.5. Elektr ikulu (kui on asjak ohane)
2.1.1.5.1. Elektr ikulu välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukitel ja välise laadimiseg a kütuseelemendiga hübr iidsõidukitel 
(nagu asjak ohane)
2.1.1.5.1.1. Järellaetud elektr ienergia (EAC)
EAC (Wh)
2.1.1.5.1.2. Elektr ikulu (EC)
EC (Wh/km) Väik e Keskmine Suur Väga suur Linnasõit Koond
Lõplik EC
2.1.1.5.1.3. Kasulikkustegur iga kaalutud elektr ikulu laetuskulurežiimis
Katse 1
EC AC,CD (Wh/km) Koond
Arvutatud EC AC,CD
Katse 2 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Katse 3 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Järeldus (kui on asjak ohane)
EC AC,CD (Wh/km) Koond
Keskmistatud EC AC,CD
Lõppväär tus
2.1.1.5.1.4. Kasulikkustegur iga kaalutud elektr ikulu
Katse 1
EC AC,weighted (Wh) Koond
Arvutatud EC AC,weighted
Katse 2 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Katse 3 (kui on asjak ohane)ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/115  
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Järeldus (kui on asjak ohane)
EC AC,weighted (Wh/km) Koond
Keskmistatud EC AC,weighted
Lõppväär tus
2.1.1.5.1.5. Toodangu vastav usega seotud teave
Koond
Elektr ikulu (Wh/km) EC DC,CD,COP
AF EC,A C,CD
2.1.1.5.2. Täiselektr isõidukite elektr ikulu (kui on asjak ohane)
Katse 1
EAC (Wh)
EC (Wh/km) Linnasõit Koond
Arvutatud EC
Deklareer itud väär tus –
Katse 2 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
Katse 3 (kui on asjak ohane)
Registreer ige katsetulemused 1. tüüpi katse tabeli kohaselt
EC (Wh/km) Väik e Keskmine Suur Väga suur Linnasõit Koond
Keskmistatud EC
Lõplik EC
Toodangu vastav usega seotud teave
Koond
Elektr ikulu (Wh/km) EC DC,COP
AF EC
2.1.2. Väikseima näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane)
Korrata punkti 2.1.1.
2.1.3. Keskmise näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane)
Korrata punkti 2.1.1.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/116 26.11.2021  
2.1.4. Nor meer itud heitmet e lõppväär tused (kui on asjak ohane)
SaasteainedCOSüsivesi -
nike 
kogusi -
saldus 
(THC) (a)Süsivesi -
nikud (v. 
a 
metaan) 
(NMHC) 
(a)NO xTHC 
+NO x (b)PM PN
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Suur imad väär tused (1)
(1)(3) Suur ima, väikseima ja keskm ise näitaj aga (kui on asjak ohane) sõiduki kõigi saasteainet e kohta kõigis katsetulemust es
2.4. 4.a tüüpi katse
Tüüpk onna tunnusk ood :
Vt aruanne/ar uanded :
2.5. 5. tüüpi katse
Tüüpk onna tunnusk ood :
Vt vastupidavustüüpk onna aruanne/ar uanded :
1. tüüpi tsükke l normeer itud heitmet e katseks :
Vastupidavustüüpk onna tunnusk ood
2.8. Pardadiagnostikasüste em
Tüüpk onna tunnusk ood :
Vt tüüpk onna aruanne/ar uanded :
2.11. Suur ima näitajag a (VH) sõiduki temperatuur iandmed
Isolatsioonig a seotud halvim variant : jah/ei (1)
Sõiduki jahutamiseg a seotud halvim variant : jah/ei (1)
Ühest interpolatsioonitüüpk onnast koosnev ATCT - 
tüüpk ond: jah/ei (1)
Moot ori jahutusaine temperatuur stabiliseer umisa ja 
lõpus (°C):
Temperatuuri stabiliseer umise ala keskmine 
temperatuur viimase 3 tunni jooksul (°C):
Moot ori jahutusaine lõppt emperatuur i ja temperatuur i 
stabiliseer umise ala viimase 3 tunni kesk mise 
temperatuur i vahe ΔT_A TCT (°C):
Minimaalne temperatuur i stabiliseer umise aeg 
(tsoak_A TCT, s):
Temperatuuri andur i asuk oht :
Mõõdetud mootor itemperatuur : õli/jahutusaine
(1)Kui „jah“, siis kuut viimast rida täita pole vajaET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/117  
2.12. Reag enti kasutav väljalask eheitmete järeltöötluss üsteem
Tüüpk onna tunnusk ood :
Vt tüüpk onna aruanne/ar uanded :
II osa
Korrigee ritud ümbr itseva õhu temperatuur il tehtavaks katsek s on nõuta v järgmine miinimumt eave.
Aruande number
TAOTLEJA
Tootja
TEEMA …
Sõidutakistustüüpk onna tunnusk ood(id) :
Interpolatsioonitüüpk onna tunnusk ood(id) :
ATCT -tüüpk onna tunnusk ood(id) :
Katsetatav objekt
Mark :
Interpolatsiooni -
tüüpk onna tunnus:
JÄRELDUS Katsetamisek s esitatud objekt vastab teema real nimetatud nõuetele.
KOHT , PP/KK/AAAA
Üldised märkused
Kui on olemas mitu võimalust (viited), tuleb katsetatavat kirjeldada katsear uandes.
Kui neid ei ole, võib olla piisa v ka üksainus viide teabedokumendile katsear uande alguses.
Iga tehniline teenistus võib lisada täiendav at teavet.
Katsear uande eri punktides, mis on seotud konkreetsete sõidukitüüpidega , kasutatak se tähti alljärgnevates 
tähendust es:
„(a)“ sädesüüteg a või bensiinimootor iga sõidukid (määratlus ÜRO eeskir ja nr 154 tabelis 1B) (nagu 
asjak ohane);
„(b)“ survesüüteg a ehk diiselmoot origa sõidukid (määratlus ÜRO eeskir ja nr 154 tabelis 1B) (nagu 
asjak ohane).
1. Katsetatava sõiduki kirjeldus
1.1. Üldist
Sõidukite arv : Prototüübi number ja VIN-k ood
Kategoor ia :
Kere :
Veorattad :ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/118 26.11.2021  
1.1.1. Jõusüst eemi tüüp
Jõusüst eemi tüüp : ainult sisepõlemismootor iga, hübr iid, elektr iga või 
kütuseelemendig a
1.1.2. Sisepõlemismootor (kui on asjak ohane)
Kui sisepõlemismootoreid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Mark :
Tüüp :
Tööpõhimõt e : kahetaktiline/neljataktiline
Silindr ite arv ja paigutus :
Moot ori töömaht (cm3) :
Moot ori pöörlemissagedus 
tühikäigul (min–1): ±
Moot ori suurendatud 
pöörlemissaged us tühikäigul 
(min–1) (a): ±
Moot ori nimivõimsus : kW pöörle -
missage -
duselp/min
Suur im kasulik pöördemoment : : Nm pöörle -
missage -
duselp/min
Moot ori määrdeaine : mark ja tüüp
Jahutussüst eem : Tüüp: õhk/vesi/õli
Isolatsioon : mat erjal, kogus, asuk oht, maht ja kaal
1.1.3. 1. tüüpi katse jaoks ette nähtud kütus (kui on asjak ohane)
Kui selliseid kütuseid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Mark :
Tüüp : Bensiin – diislikütus – veeldatud naftagaas – 
maag aas – …
Tihedus temperatuur il 15 °C :
Väävlisisaldus : Üksnes diislikütuse ja bensiini puhul
Lisa IX :
Partii number :
Willansi tegurid (sisepõlemismoot ori puhul) CO2 
heite jaoks (g CO2 / MJ):
Otsesissepr itse : jah/ei või kirjeldus
Sõiduki kütusetüüp : ühekütuseline/kahekütuseline/seg akütuseline
Juhtplokk
Osa number : sama, mis teabe dokumendis
Tarkvara katsetatud : näite ks diagnostikaseadme kaudu
Õhuv oomõõtur :
Seguklapi korpus :
Rõhuandur :
Sissepr itsepump :
Pihusti(d) :ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/119  
1.1.4. Kütuse etteande süst eem (kui on asjak ohane)
Kui neid süste eme on mitu, tuleb seda punkti korrata
1.1.5. Sisselask esüste em (kui on asjak ohane)
Kui neid süste eme on mitu, tuleb seda punkti korrata
Ülelaadur : Jah/ei
mark ja tüüp (1)
Vahejahuti : jah/ei
tüüp (õhk/õhk – õhk/vesi) (1)
Õhufilter (element) (1) : mark ja tüüp
Sisselask esummuti (1) : mark ja tüüp
1.1.6. Väljalask esüste em ja kütuseaur uheite vastane süste em (kui on asjak ohane)
Kui neid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Esimene katalüüsmuundur : mark ja tunnusk ood (1)
põhimõt e: kolmeastmeline / oksüdeer iv / NO x-i  
püüdur / NO x-i salvesti / selektiivne katalüütiline 
taandamine jne
Teine katalüüsmuundur : mark ja tunnusk ood (1)
põhimõt e: kolmeastmeline / oksüdeer iv / NO x-i  
püüdur / NO x-i salvesti / selektiivne katalüütiline 
taandamine jne
Tahmaf ilter : jah / ei / pole asjak ohane
katalüsaat origa: jah/ei
mark ja tunnusk ood (1)
Hapniku- ja/või lambdaandur i(te) 
tunnusk ood ja asuk oht: enne/pärast katalüsaator it
Õhu sissepuhe : jah / ei / pole asjak ohane
Vee pihustamine : jah / ei / pole asjak ohane
Heitgaas itagastus : jah / ei / pole asjak ohane
jahutusega/ jahutuseta
suur/väike surve
Kütuseaur uheite ohjesüste em : jah / ei / pole asjak ohane
NOx-i andur i(te) tunnusk ood ja asuk oht : Enne/pärast
Üldkir jeldus (1) :
1.1.7. Soojussalvesti (kui on asjak ohane)
Kui neid seadmeid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Soojussalvesti : jah/ei
Soojusmahtuvus (salvestatud entalpia J) :
Soojuse vabanemise aeg (s) :ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/120 26.11.2021  
1.1.8. Ülekanne (kui on asjak ohane)
Kui neid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Käigukast : käsi-/automa at-/var iaatorkäigukast
Käiguvahetus
Põhirežiim : jah/ei
tavaline/sõidurežiim/k eskk onnasäästlik/…
CO2 heite ja kütusekulu seisuk ohalt 
parim režiim (kui on asjak ohane):
CO2 heite ja kütusekulu seisuk ohalt 
halvim režiim (kui on asjak ohane):
Juhtplokk :
Käigukasti määrdeaine : mark ja tüüp
Rehvid
Mark :
Tüüp :
Mõõtmed (ees/taga) :
Ümber mõõt dünaamiliste s tingimust es (m) :
Rehvirõhk (kPa) :
Koguülekandear vud (R.T .), primaarsed ülekandear vud (R.P.) ja (sõiduki kiirus (km/h)) / mootori 
pöörlemissaged us (1 000 (min–1)) (V1000) iga käigu puhul (R.B.).
R.B. R.P. R.T. V1000
1. käik 1/1
2. käik 1/1
3. käik 1/1
4. käik 1/1
5. käik 1/1
…
1.1.9. Elektr imasin (kui on asjak ohane)
Kui neid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Mark :
Tüüp :
Tippvõimsus (kW) :ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/121  
1.1.10. Laetav veoelektr isalvestussüsteem (kui on asjak ohane)
Kui neid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Mark :
Tüüp :
Mahtuvus (Ah) :
Nimiping e (V) :
1.1.11. Reser veer itud
1.1.12. Jõuelektroonika (kui on asjak ohane)
Jõuelektroonikaseadmeid võib olla mitu (veojõumuundur , madalpingesüst eem või laadi ja)
Mark :
Tüüp :
Võimsus (kW) :
1.2. Sõiduki kirjeldus
1.2.1. Mass
Suur ima näitajag a sõiduki (VH) katsemass 
(kg):
1.2.2. Sõidutakistuse parameetr id
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
f2_TReg (N/(km/h)2) :
Tsükli energiatar ve (J) :
Sõidutakistuskatse aruande viitenumber :
Sõidutakistustüüpk onna tunnus :
1.2.3. Tsükli valiku parameetr id
Tsükkel (kiir use vähendamiseta) : Klass 1/2/3a/3b
Nimivõimsuse suhe sõiduk orras 
sõiduki massi, millest on lahutatud 
75 kg (PMR) (W/kg): (kui on asjak ohane)
Mõõtmise ajal piirati kiirust : jah/ei
Sõiduki suur im kiirus (km/h) :
Kiiruse vähendamine (kui on asjak ohane) : jah/eiET Euroopa Liidu Teata ja L 423/122 26.11.2021  
Vähendamist egur (fdsc) :
Tsükli teepikkus (m) :
Püsikiir us (lühendatud katses) : kui asjak ohane
1.2.4. Käiguvahetuspunkt (kui on asjak ohane)
Käiguvahetusar vutuse versioon (märkida ÜRO üldise tehnilise normi nr 15 asjak ohane 
muudatus)
Käiguvahetus : Keskmine käik kiirusel v ≥ 1 km/h, ümardatud nelja 
kohani pärast koma
nmin drive
1. käik : …min–1
1. käigult 2. käigule : …min–1
2. käigult seiskumiseni : …min–1
2. käik : …min–1
3. käik ja järgmised : …min–1
V.a 1. käik : jah/ei
n95_high iga käigu puhul: : …min–1
nmin_dr ive_set kiirenduse/püsikiir use faasides 
(nmin_dr ive_up ): …min–1
nmin_dr ive_set aeglustusfaas ides 
(nmin_dr ive_down ):: …min–1
tstar t_phase : …s
nmin_dr ive_star t : …min–1
nmin_dr ive_up_star t : …min–1
ASMi kasutamine : jah/ei
ASMi väär tused :
2. Katsetulemused
Veojõusten di seadistamise meet od : fikseer itud / iteratiivne / altern atiivne koos oma 
soojendustsükliga
Veojõusten d ühe/kahe telje režiimis : 2WD/4WD
Ühe telje režiimis pöörles muu kui veot elg : jah / ei / ei ole asjak ohane
Veojõusten di töörežiim jah/ei
Vabajooksurežiim : jah/eiET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/123  
2.1 Katse temperatuur il 14 °C
Katse(te) kuupäev : (päev/kuu/aasta)
Katse(te) toim umise koht :
Jahutusventilaatori alumise serva kõrgus 
maapinnast (cm):
Ventilaatori kesk punkti asuk oht sõiduki 
laiuse suhtes (kui tootja soovil muudetud): sõiduki keskjoonel/…
Kaugus sõiduki esiosast (cm) :
IWR – sõidustiili iner tsihinne (%) : x,x
RMSSE – kiiruse ruutkes kmine viga (km/h) : x,xxx
Sõidutsükli lubatud kõrvalekalde kirjeldus : täielikult allavajutatud gaasipedaal
2.1.1. Vähemalt ühe sisepõlemismootor iga sõidukite, välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukite saast eainete heide laetushoiurežiimis
SaasteainedCOSüsive si-
nike 
kogusisal -
dus 
(THC) (a)Süsive si-
nikud (v.a 
metaan) 
(NMHC) 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Tahkete 
osak este 
massTahkete 
osak este arv
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Mõõdetud väär tused
Piirnormid
2.1.2. Vähemalt ühe sisepõlemismootor iga sõidukite, välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukite CO2 heide laetushoiurežiimis tehtud katsetes
CO2 heide (g/km) Väike Kesk mine Suur Väga suur Koond
Mõõdetud MCO2,p,1 –
Kiiruse ja teepikkuse ga korrigeeritud 
mõõdetud MCO2,p,1b / MCO2,c,2
RCB korrektsioonik ordaja (1)
MCO2,p,3 / MCO2 ,c,3
(1)(2) Sisepõlemismooto riga sõidukit e puhul ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B6 liites 2 osutatud korrektsioon, hübr iidelektr i­
sõidukit el KCO2.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/124 26.11.2021  
2.2 Katse temperatuur il 23 °C
Esitag e andmed või viidake 1. tüüpi katse aruandele
Katse(te) kuupäev : (päev/kuu/aasta)
Katse(te) toim umise koht :
Jahutusventilaatori alumise serva kõrgus 
maapinnast (cm):
Ventilaatori kesk punkti asuk oht sõiduki 
laiuse suhtes (kui tootja soovil muudetud): sõiduki keskjoonel/…
Kaugus sõiduki esiosast (cm) :
IWR – sõidustiili iner tsihinne (%) : x,x
RMSSE – kiiruse ruutkes kmine viga (km/h) : x,xxx
Sõidutsükli lubatud kõrvalekalde kirjeldus : täielikult allavajutatud gaasipedaal
2.2.1. Vähemalt ühe sisepõlemismootor iga sõidukite, välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukite saast eainete heide laetushoiurežiimis
SaasteainedCOSüsive si-
nike 
kogusisal -
dus 
(THC) (a)Süsive si-
nikud (v.a 
metaan) 
(NMHC) 
(a)NO xTHC 
+NOx (b)Tahkete 
osak este 
massTahkete 
osak este arv
(mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km) (mg/km)(#.1011/ 
km)
Lõppväär tused
Piirnormid
2.2.2. Vähemalt ühe sisepõlemismootor iga sõidukite, välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukite CO2 heide laetushoiurežiimis tehtud katsetes
CO2 heide (g/km) Väike Kesk mine Suur Väga suur Koond
Mõõdetud MCO2,p,1 –
Kiiruse ja teepikkuse ga korrigeeritud 
mõõdetud MCO2,p,1b / MCO2,c,2
RCB korrektsioonik ordaja (1)
MCO2,p,3 / MCO2 ,c,3
(1)(2) Ainult sisepõlemismootoriga sõidukit e puhul käesoleva eeskir ja lisa B6 liites 2 osutatud korrektsioon ning 
hübr iidelektr isõidukite puhul käesoleva eeskir ja lisa B8 liites 2 osutatud korrektsioon (KCO2).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/125  
2.3. Järeldus
CO 2 heide (g/km) Koond
Korrigeeritud ümbr itseva õhu temperatuur il 
tehtav katse (14 °C) MCO2,T reg
1. tüüpi katse (23 °C) MCO2,23°
Tüüpk onna korrektsioonitegur (FCF)
2.4. Võrdlussõiduki temperatuur iandmed pärast 23 °C juures tehtud katset
Isolatsioonig a seotud halvim variant : jah/ei (1)
Sõiduki jahutamiseg a seotud halvim variant : jah/ei (1)
Ühest interpolatsioonitüüpk onnast koosnev ATCT -tüüpk ond : jah/ei (1)
Moot ori jahutusaine temperatuur stabiliseer umisa ja lõpus (°C) :
Temperatuuri stabiliseer umise ala keskm ine temperatuur viimase 3 tunni 
jooksul (°C):
Moot ori jahutusaine lõppt empe ratuur i ja temperatuur i stabiliseer umise 
ala viimase 3 tunni keskmise temperatuur i vahe ΔT_A TCT (°C):
Minimaalne temperatuur i stabiliseer umise aeg (tsoak_A TCT, s) :
Temperatuuri andur i asuk oht :
Mõõdetud mootor itemperatuur : õli/jahutusaine
(1)Kui „jah“, siis kuut viimast rida täita pole vaja.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/126 26.11.2021  
Liide 2 
Kergsõidukite üleilmselt ühtlus tatud katsekorra kohane sõidut akistusk atse aruanne 
Sõidutakistuskatse aruanne
Sõidutakistuse määramise katsek s on vaja vähemalt järgmist teavet (kui on asjak ohane).
Aruande number
TAOTLEJA
Tootja
TEEMA Sõiduki sõidutakistuse määramine / …
Sõidutakistustüüpk onna tunnusk ood(id) :
Katsetata v objekt
Mark :
Tüüp :
JÄRELDUS Katsetamisek s esitatud objekt vastab teema real nimetatud nõuet ele.
KOHT , PP/KK/AAAA
1. Asjaomane sõiduk / asjaomased sõidukid
Asjaomane mark / asjaomased margid :
Asjaomane tüüp / asjaomased tüübid :
Kauba nduslik nimetus :
Maksimumki irus (km/h) :
Veotelg /veoteljed :
2. Katsetata vate sõidukit e kirjeldus
Kui ei interpolee rita: tuleb kirjeldada (energianõudluse seisuk ohalt) halvimat e tulemust ega sõidukit
2.1. Tuuletunneli meetod
Kombineer ituna : lint-/r ull-veojõusten diga
2.1.1. Üldist
Tuuletunnel Veojõusten d
HR LR HR LR
Mark
TüüpET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/127  
Versioon
Tsükli energiatar ve 3. klassi täieliku 
WLTC-tsükli kest el (kJ)
Kõrvalekalle tootmisseer iast – –
Läbisõit (km) – –
või (sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul):
Mark :
Tüüp :
Versioon :
Tsükli energiatar ve täieliku WLTC kest el (kJ) :
Kõrvalekalle tootmisseer iast :
Läbisõit (km) :
2.1.2. Mass
Veojõusten d
HR LR
Katsemass (kg)
Keskmine mass (m av, kg)
mr (kg telje kohta)
M-kategoo ria sõiduk:
sõiduk orras sõiduki massi osakaal esitelj el (%)
N-katego oria sõiduk:
raskuse jaotus (kg või %)
või (sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul):
Katsemass (kg) :
Keskmine mass mav (kg) : (keskmine enne ja pärast katset)
Suur im tehniliselt lubatud täismass :
Lisavarustuse massi hinnanguline aritmeetiline 
keskmine:
M-kategoo ria sõiduk:
sõiduk orras sõiduki massi osakaal esitelj el (%):
N-katego oria sõiduk:
raskuse jaotus (kg või %):ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/128 26.11.2021  
2.1.3. Rehvid
Tuuletunnel Veojõusten d
HR LR HR LR
Suur use tähistus
Mark
Tüüp
Veeretakistusjõud
Ees (kg/t) – –
Taga (kg/t) – –
Rehvirõhk
Ees (kPa) – –
Taga (kPa) – –
või (sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul):
Suur use tähistus
Mark :
Tüüp :
Veeretakistusjõud
Ees (kg/t) :
Taga (kg/t) :
Rehvirõhk
Ees (kPa) :
Taga (kPa) :
2.1.4. Kere
Tuuletunnel
HR LR
Tüüp AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Versioon
Aerodünaamilised seadised
Liikuvad aerodünaamilised kereosad jah/ei ja loete lu (kui on 
asjak ohane)
Paigaldatud aerodünaamiliste lisade loetelu
Delta (CD × Af)LH võrreldes HR-ga (m2) –
või (sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul):
Kerekuju : Neljakandiline kast (kui ei ole võimalik kindlaks teha kogu 
sõiduki representatiivset kerekuju)
Lauppind (Afr , m2) :ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/129  
2.2. Teel
2.2.1. Üldist
HR LR
Mark
Tüüp
Versioon
Tsükli energiatar ve 3. klassi täieliku WLTC-tsükli kestel (kJ)
Kõrvalekalle tootmisseer iast
Läbisõit
või (sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul):
Mark :
Tüüp :
Versioon :
Tsükli energiatar ve täieliku WLTC kest el (kJ) :
Kõrvalekalle tootmisseer iast :
Läbisõit (km) :
2.2.2. Mass
HR LR
Katsemass (kg)
Keskmine mass (m av, kg)
mr (kg telje kohta)
M-kategoo ria sõiduk: sõiduk orras sõiduki massi osakaal esitelj el (%)
N-katego oria sõiduk:
raskuse jaotus (kg või %)
või (sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul):
Katsemass (kg) :
Keskmine mass mav (kg) : (keskmine enne ja pärast katset)
Suur im tehniliselt lubatud täismass :
Lisavarustuse massi hinnanguline aritmeetiline 
keskmine:
M-kategoo ria sõiduk: sõiduk orras sõiduki massi 
osakaal esitelj el (%)
N-katego oria sõiduk:
raskuse jaotus (kg või %)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/130 26.11.2021  
2.2.3. Rehvid
HR LR
Suur use tähistus
Mark
Tüüp
Veeretakistusjõud
Ees (kg/t)
Taga (kg/t)
Rehvirõhk
Ees (kPa)
Taga (kPa)
või (sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul):
Suur use tähistus :
Mark :
Tüüp :
Veeretakistusjõud
Ees (kg/t) :
Taga (kg/t) :
Rehvirõhk
Ees (kPa) :
Taga (kPa) :
2.2.4. Kere
HR LR
Tüüp AA/AB/A C/AD/AE/AF  
BA/BB/BC/BD
Versioon
Aerodünaamilised seadised
Liikuvad aerodünaamilised kereosad jah/ei ja loete lu (kui on 
asjak ohane)
Paigaldatud aerodünaamiliste lisade loetelu
Delta (CD × Af)LH võrreldes HR-ga (m2) –
või (sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul):
Kerekuju : Neljakandiline kast (kui ei ole võimalik kindlaks teha kogu 
sõiduki representatiivset kerekuju)
Lauppind (Afr, m2) :ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/131  
2.3. Jõusüst eem
2.3.1. Suur ima näita jaga sõiduk
Moot orikood :
Ülekande tüüp : käsi-, automaat-, variaatorkäigukast
Ülekande mudel
(tootja tähised): (pöördemomendi nimiväär tus ja sidur ite arv lisada 
teab edokumenti)
Hõlmatud ülekandemudelid
(tootja tähised):
Moot ori pöörlemissagedus jagatuna sõiduki 
kiiruseg a: Käik Ülekandear v N/V suhe
1. käik 1/..
2. käik 1..
3. käik 1/..
4. käik 1/..
5. käik 1/..
6. käik 1/..
...
...
Vabajooksurežiimis ühendatud elektr imasin 
(ad): pole asjak ohane (elektr imasin või vaba jook surežiim 
puudub)
Elektr imasinate tüüp ja arv : konstr uktsioonitüüp: sünkroonne/asünkroonne …
Jahutusaine tüüp: : õhk, vedelik, …
2.3.2. Väikseima näitajag a sõiduk
Korrata punkti 2.3.1 väikseima näitajag a sõiduki andmeteg a
2.4. Katsetulemused
2.4.1. Suur ima näita jaga sõiduk
Katsete kuupäev : pp/kk/aaaa (tuuletunnel)
pp/kk/aaaa (veojõustend)
või
pp/kk/aaaa (teel)
Teel
Katsemeetod : vaba jooks
või pöördemomendi mõõtur i meetod
Rada (nimi / asuk oht / raja tunnus) :
Vabajooksurežiim : jah/ei
Ratast e seadenurgad : Kokku-lahkujooksu ja külgkalde väär tusedET Euroopa Liidu Teata ja L 423/132 26.11.2021  
Kõrgus maapinnast :
Sõiduki kõrgus :
Jõuülekandesüstee mi määrdeained :
Ratta laagr ite määrdeained :
Pidur ite reguleer imine mitteesindusliku 
parasiittakistuse vältimiseks:
Maksimaalne võrdluskiir us (km/h) :
Anemomeetr ia : statsionaar ne
või integreer itud: anemomeetr ia mõju (CD × A) ja kas see 
on korrigee ritud.
Osakatsete arv :
Tuul : keskmine, puhangud ja suund katseraja suuna suhte s
Õhurõhk :
Temperatuur (aritmeetiline keskmine) :
Tuulek orrektsioon : jah/ei
Rehvirõhu reguleer imine : jah/ei
Esialgsed tulemused : Pöördemomendimeetod:
c0 =
c1 =
c2 =
Vabajook sumeeto d:
f0
f1
f2
Lõpp tulemused Pöördemomendimeetod:
c0 =
c1 =
c2 =
ning
f0 =
f1 =
f2 =
Vabajook sumeeto d:
f0 =
f1 =
f2 =
või
Tuuletunneli meetod
Veojõustend (nimi / asuk oht / veojõuste ndi 
tunnus):
Tuuletunneli ja veojõust endi kvalif itseer umine : Aruande viitenumber ja kuupäev
Veojõustend
Veojõustendi tüüp : lint- või rull-
Meet od : püsikiir us- või aeglustusmeetod
Soojendus : soojendus stendil või sõite sET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/133  
Veerekõvera korrektsioon : (rull-veojõusten di puhul, kui asjak ohane)
Veojõustendi seadistamise meet od : fikseer itud / iteratiivne / alternatiivne koos oma 
soojendustsükliga
Mõõdetud õhutakistusk ordaja korrutatuna 
lauppinnaga: Kiirus (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Tulemus : f0 =
f1 =
f2 =
või
Sõidutakistusmaatr iks teel
Katsemeetod : vaba jooks
või pöördemomendi mõõtur i meetod
Rada (nimi / asuk oht / raja tunnus) :
Vabajooksurežiim : jah/ei
Ratast e seadenurgad : Kokku-lahkujooksu ja külgkalde väär tused
Kõrgus maapinnast :
Sõiduki kõrgus :
Jõuülekandesüstee mi määrdeained :
Ratta laagr ite määrdeained :
Pidur ite reguleer imine mitteesindusliku 
parasiittakistuse vältimiseks:
Maksimaalne võrdluskiir us (km/h) :
Anemomeetr ia : statsionaar ne
või integreer itud: anemomeetr ia mõju (CD × A) ja kas see 
on korrigee ritud.
Osakatsete arv :
Tuul : keskmine, puhangud ja suund katseraja suuna suhte s
Õhurõhk :
Temperatuur (aritmeetiline keskmine) :
Tuulek orrektsioon : jah/ei
Rehvirõhu reguleer imine : jah/ei
Esialgsed tulemused : Pöördemomendimeetod:
c0r =
c1r =
c2r =
Vabajook sumeeto d:
f0r =
f1r =
f2r =ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/134 26.11.2021  
Lõpp tulemused Pöördemomendimeetod:
c0r =
c1r =
c2r =
ning
f0r (arvutatud sõiduki HM kohta) =
f2r (arvutatud sõiduki HM kohta) =
f0r (arvutatud sõiduki LM kohta) =
f2r (arvutatud sõiduki LM kohta) =
Vabajook sumeeto d:
f0r (arvutatud sõiduki HM kohta) =
f2r (arvutatud sõiduki HM kohta) =
f0r (arvutatud sõiduki LM kohta) =
f2r (arvutatud sõiduki LM kohta) =
või
Sõidutakistusmaatr iksi tuuletunneli meetod
Veojõustend (nimi / asuk oht / veojõuste ndi 
tunnus):
Tuuletunneli ja veojõust endi kvalif itseer umine : Aruande viitenumber ja kuupäev
Veojõustend
Veojõustendi tüüp : lint- või rull-
Meet od : püsikiir us- või aeglustusmeetod
Soojendus : soojendus stendil või sõite s
Veerekõvera korrektsioon : (rull-veojõusten di puhul, kui asjak ohane)
Veojõustendi seadistamise meet od : fikseer itud / iteratiivne / alternatiivne koos oma 
soojendustsükliga
Mõõdetud õhutakistusk ordaja korrutatuna 
lauppinnaga: Kiirus (km/h) CD × A (m2)
… …
… …
Tulemus : f0r =
f1r =
f2r =
f0r (arvutatud sõiduki HM kohta) =
f2r (arvutatud sõiduki HM kohta) =
f0r (arvutatud sõiduki LM kohta) =
f2r (arvutatud sõiduki LM kohta) =
2.4.2. Väikseima näitajag a sõiduk
Korrata punkti 2.4.1 väikseima näitajag a sõiduki andmeteg a.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/135  
Liide 3 
Kergsõidukite üleilmselt ühtlus tatud katsek orra kohane katseleht 
Katselehe vorm
Katseleht peab sisaldama ka katseandmeid, mis registreer itaks e, kuid mida katsear uandesse ei kanta.
Tehniline teenistus või tootja peab katselehti säilitama vähemalt 10 aastat.
Katseleht edel esitatav miinimumt eave (kui on asjak ohane) on järgmine.
Eeskir ja lisa B4 kohane teave
Reguleer itavad rataste seadenurgad :
Kõrgus maapinnast :
Sõiduki kõrgus :
Jõuülekandesüsteem i määrdeained :
Ratta laagr ite määrdeained :
Pidur ite reguleer imine mittee sindusliku parasiittakistuse 
vältimiseks:
Korda jad c0, c1 ja c2, :: c0 =
c1 =
c2 =
Veojõustendil mõõdetud vaba jook suaj ad : Võrdluskiir us (km/h) Vabaj ooks u aeg (s)
130
120
110
100
90
80
70
60
50
40
30
20
Rehvide libisemise vältimisek s võib sõiduki peale või 
sisse panna lisaraskuse: kaal (kg)
sõiduki peal/sees
Vabaj ooks u ajad pärast sõiduki vabajooksukatse 
tegemist: Võrdluskiir us (km/h) Vabaj ooks u aeg (s)
130
120
110
100
90
80ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/136 26.11.2021  
70
60
50
40
30
20
Käesoleva eeskir ja lisa B5 kohane teave
NO x muundur i tõhusus
Esitatud kontsentratsioonid a, b, c, d ja kontsentratsioon, 
kui NO x analüsaator on NO-režiimis, nii et 
kalibreer imisgaas ei läbi muundur it: (a) =
(b) =
(c) =
(d) =
Kontsentratsioon NO-režiimis =
Käesoleva eeskir ja lisa B6 kohane teave
Sõiduki läbitud tegelik teepikkus :
Käsikäigukastig a sõiduki puhul sõiduk, mis ei suuda 
tsükli kiiruskõverat järgida:
Kõrvalekalded sõidutsüklist:
Sõidustiili indeks id:
SAE J2951 (läbi vaadatud jaanuar is 2014) alusel 
arvutatakse järgmised näitajad :
IWR –: sõidustiili iner tsihinne
RMSSE –: kiiruse ruutkesk mine viga:
:
:
:
:
:
Tahkete osake ste proov itõtufiltr i kaalumine
Filte r enne katset
Filte r pärast katset
Kontrollfilter:
:
:
Iga mõõdeta va ühendi sisaldus pärast mõõte vahendi 
näidu stabiliseer umist:
Regenereer imist egur i määramine
Tsüklit e arv (D) kahe regenereer imisega WLTC vahel
Tsüklit e arv n, mille jooksul heidet mõõdetak se
Iga ühendi i heitk oguse massi mõõtmine M0
sijiga tsükli j 
jooksul:
:
:ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/137  
Regenereer imist egur i määramine
Täielikuk s regenere erimiseks vajalike kohaldata vate 
katsetsüklit e arv d:
Regenereer imist egur i määramine
Msi
Mpi
Ki:
:
:
Eeskir ja lisa B6a kohane teave
Korrigeeritud ümbr itseva õhu temperatuur il teht av 
katse
Katsekambr i temperatuur ja õhuniiskus sõiduki 
jahutusventilaatori väljalaske ava juures 
mõõtesag edusega vähemalt 0,1 Hz.Temp eratuur i seadistuspunkt = Treg
Tegelik temperatuur
±3 °C katse alguses
±5 °C katse jooksul
Temp eratuur i stabiliseer umise ala temperatuur , mida 
mõõdetak se pidevalt sagedusega vähemalt 0,033 Hz.: Temp eratuur i seadistuspunkt = Treg
Tegelik temperatuur
±3 °C katse alguses
±5 °C katse jooksul
Katseks ettevalmistamiselt temperatuur i 
stabiliseer umise alale viimise aeg: ≤ 10 minutit
1. tüüpi katse lõppemise ja jahutamise vaheline aeg
Mõõdetud temperatuur i stabiliseer umise aeg, mis 
registreer itaks e kõikidel asjak ohastel katselehtedel.:
:≤ 10 minutit
lõpp temperatuur i mõõtmise ja 23 °C juures tehtava 
1. tüüpi katse lõpu vaheline aeg
Eeskir ja lisa C3 kohane teave
Ööpäevane katse
Ümbr itseva õhu temperatuur kahe ööpäevase tsükli 
jooksul (registreer itud vähemalt iga minuti taga nt):
Kütuseaur upüüdur i täitumus, mis tuleneb 
rõhualanduskaost
Ümbr itseva õhu temperatuur esimese 11 tunni jooksul 
(registreer itud vähemalt iga 10 minuti tagant):ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/138 26.11.2021  
Liide 4 
Kütuseaur uheite katse aruanne 
Kütuseaur uheite katsek s on vaja vähemalt järgmist teavet (kui on asjak ohane).
Aruande number
TAOTLEJA
Tootja
TEEMA …
Kütuseaur utüüpk onna tunnus :
Katsetata v objekt
Mark :
JÄRELDUS Katsetamisek s esitatud objekt vastab teema real nimetatud nõuet ele.
KOHT , PP/KK/AAAA
Iga tehniline teenistus võib lisada täiendavat teavet
1. Katsetata va suur ima näita jaga sõiduki kirjeldus
Sõidukit e arv : Prototüübi number ja VIN-k ood
Kategoor ia :
1.1. Jõusüst eemi tüüp
Jõusüst eemi tüüp : sisepõlemismootor , hübr iid, elektr imootor või 
kütuseelement
1.2. Sisepõlemismootor
Kui sisepõlemismootoreid on mitu, tuleb seda punkti korrata
Mark :
Tüüp :
Tööpõhimõte : kahetaktiline/neljataktiline
Silindr ite arv ja paigutus :
Moot ori töömaht (cm3) :
Ülelaadur : jah/ei
Otsesissepr itse : jah/ei või kirjeldus
Sõiduki kütusetüüp : ühekütuseline/kahekütuseline/segak ütuseline
Moot ori määrdeaine : Mark ja tüüp
Jahutussüste em : Tüüp: õhk/vesi/õliET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/139  
1.4. Kütusesüst eem
Sissepr itsepum p :
Pihusti(d) :
Kütusepaak
Kiht/kihid : ühekihiline/mitmekihiline
Kütusepaagi mate rjal : metall/…
Kütusesüst eemi muude osade mater jal : …
Hermeetiline : jah/ei
Kütusepaagi nominaalmaht (l) :
Kütuseaur upüüdur
Mark ja tüüp :
Aktiivsöe liik :
Söe maht (l) :
Söe mass (g) :
Deklareer itud BWC (g) : xx,x
2. Katsetulemused
2.1. Kütuseaur upüüdur i vanandamine katsestendi l
Katse(te) kuupäev : (päev/kuu/aasta)
Katse(te) toim umise koht :
Kütuseaur upüüdur i vanandamise katsear uanne :
Täitumise kiirus :
Kütuse spetsif ikatsioon
Mark :
Tüüp : etalonkütuse nimetus …
Tihedus 15 °C juures (kg/m3) :
Etanoolisisaldus (%) :
Partii number :
2.2. Läbilaskvust egur i (PF) kindlaksteg emine
Katse(te) kuupäev : (päev/kuu/aasta)
Katse(te) toim umise koht :
Läbilaskvust egur i katse aruanne :
Süsivesinikk e 3. nädalal (HC 3W, mg/24h) : xxx
Süsivesinikk e 20. nädalal (HC 20W, mg/24h) : xxx
Läbilaskvust egur (PF, mg/24h) : xxxET Euroopa Liidu Teata ja L 423/140 26.11.2021  
Mitmekihiliste või metallist paakide puhul
Alternatiivne läbilaskvust egur (PF, mg/24h) : jah/ei
2.3. Kütuseaur ude katse
Katse(te) kuupäev : (päev/kuu/aasta)
Katse(te) toim umise koht :
Veojõustendi seadistamise meet od : fikseer itud / iteratiivne / alternatiivne koos oma 
soojendustsükliga
Veojõustendi töörežiim jah/ei
Vabajooksurežiim : jah/ei
2.3.1. Mass
Suur ima näita jaga sõiduki (VH) katsemass (kg) :
2.3.2. Sõidutakistuse parameetr id
f0 (N) :
f1 (N/(km/h)) :
f2 (N/(km/h)2) :
2.3.3. Tsükkel ja käiguvahetuspunkt (kui on asjak ohane)
Tsükkel (kiir use vähendamiseta) : Klass 1/2/3
Käiguvahetus : Keskmine käik kiirusel v ≥ 1 km/h, ümardatud nelja 
kohani pärast koma
2.3.4. Sõiduk
Katsetata v sõiduk : suur ima näita jaga sõiduk või kirjeldus
Läbisõit (km) :
Vanus (nädalates) :
2.3.5. Katse kord ja tulemused
Katse kord : Pidev (her meetiline kütusepaak) / pidev (mitt eher meetiline 
kütusepaak) /
Eraldiseisev (her meetiline kütusepaak)
Temperatuur i stabiliseer umise perioodide 
kirjeldus (aeg ja temperatuur):
Rõhualanduskaost tuleneva täitumuse kaal (g) : xx,x (kui on asjak ohane)ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/141  
Kütuseaur ude katseKuumalt seisma 
jätmine,
MHSEsimene 
ööpäevatsükkel, MD1Teine ööpäevatsükkel , 
MD2
Aritmeetiline keskmine temperatuur (°C) – –
Kütuseaur uheide (g/katse) x,xxx x,xxx x,xxx
Lõpp tulemus: MHS + MD1 + MD2 + (2 × PF)  
(g/katse)x,xxxET Euroopa Liidu Teata ja L 423/142 26.11.2021  
Lisa A2 
Teatis
(suur im formaat: A4 (210 × 297 mm))
()välja andnud: ametiasutuse nimi:
.........................................
.........................................
.........................................
milles käsitletakse 
sõidukitüübi (2):tüübikinnituse andmist
tüübikinnituse laiendamist
tüübikinnituse andmata jätmist
tüübikinnituse tühistamist
tootmise lõpetamist
seoses mootori gaas iliste saast eainete heiteg a vastavalt ÜRO eeskir jale nr 154
Tüübikinnituse nr: ...........................................Laiendamise põhjus: .........................................
I jagu
0.1. Mark (tootja kaubanimi): ......................................................................................
0.2. Tüüp: ..........................................................................................................
0.2.1. Kaubanimi/kaubanimed (võimaluse korral): ...................................................................
0.3. Tüübi identif itseer imisandmed, kui need on märgitud sõidukile (3)
0.3.1. Kõnealuse märgistuse asuk oht: ................................................................................
0.4. Sõiduki kategoor ia:(4).........................................................................................
0.5. Tootja nimi ja aadress: .........................................................................................
0.8. Koostet ehas(t)e nimi/nimed ja aadress(id): .....................................................................
0.9. Tootja esindaja nimi ja aadress (kui on asjak ohane): ...........................................................
1.0. Märkused. .....................................................................................................
(1)Tüübikinnituse andnud, seda laiendanud, selle andmata jätnud või selle tühistanud riigi tunnusnumber (vt eeskir ja sätted 
tüübikinnituse kohta).
(2)Mitteva jalik maha tõmmata.
(3)Kui tüübi identif itseer imisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teabedokumendig a hõlmatud sõiduki, osise või eraldi 
seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjak ohased, asendatakse need märgid dokumentides sümbolig a „?” (nt ABC??123??).
(4)Määratlus sõidukite ehitust käsitleva konsolideer itud resolutsiooni (R.E.3, ECE/TRANS/WP .29/78/Rev .6) punktis 2. - www .unece.org/ 
trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen /wp29resolutions.html .ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/143  
II jagu
1. Lisat eave (asjak ohasel juhul): (vt lisand)
2. Katsete eest vastutav tehniline teeni stus: .......................................................................
3. 1. tüüpi katse aruande kuupäev : ...............................................................................
4. 1. tüüpi katse aruande number: ...............................................................................
5. Märkused (kui vajalik): (vt lisandi punkt 3)
6. Koht: ..........................................................................................................
7. Kuupäev: ......................................................................................................
8. Allkir i: .................................................................
Lisatud 
dokumendid:1.Teabepaket t.
2.Katsear uanded.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/144 26.11.2021  
Lisand tüübikinnitusteatisele nr …, milles käsitletakse sõiduki tüübikinnitust seoses väljalaske heitmeteg a ÜRO eeskir ja 
nr 154 algversiooni kohaselt
0. INTERPOL ATSIOONITÜÜPK ONNA TUNNUS VAST AVALT ÜRO EESKIRJA NR 154 PUNK TILE 5
0.1. Tunnus: ........................................................................................................
0.2. Baassõiduki tunnus (5a) (1): .....................................................................................
1. LISA TEA VE
1.1. Sõiduk orras sõiduki mass:
väikseima näitajag a sõiduk (1): .................................................................................
suur ima näitajag a sõiduk: .....................................................................................
1.2. Maksimummass:
väikseima näitajag a sõiduk (1): .................................................................................
suur ima näitajag a sõiduk: .....................................................................................
1.3. Tuletatud mass:
väikseima näitajag a sõiduk (1): .................................................................................
suur ima näitajag a sõiduk: .....................................................................................
1.4. Istekohtade arv: ...............................................................................................
1.6. Keretüüp:
1.6.1. M1 ja M2 puhul: sedaan, luukpära, universaal, kupee, kabr iolett, mitmeotstarbeline sõiduk (a)
1.6.2. N1 ja N2 puhul: veoauto , kaubik (a)
1.7. Veorattad: esitelj el, tagat eljel, kõik neli (a)
1.8. Täiselektr isõiduk: jah/ei (a)
1.9. Hübr iidelektr isõiduk: jah/ei (a)
1.9.1. Hübr iidelektr isõiduki kate goor ia: välise laadimisega / välise laadimiseta / välise laadimisega kütuseelement / 
välise laadimiseta kütuseelement (nagu asjak ohane) (a)
1.9.2. Töörežiimi lüliti: olemas/puudub (a)
1.10. Moot ori tehasetähis:
1.10.1. Moot ori/silindr ite töömaht (nagu asjak ohane):
1.10.1.1. Kolbmootor:
1.10.1.2. Vankelmoot or
1.10.1.2.1. Moot ori töömaht :ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/145  
1.10.1.2.2. Silindr ite töömaht:
1.10.2. Moot ori toitesüst eem: otsesissepr itse/kaudsissepr itse (a)
1.10.3. Tootja soovitata v kütus:
1.10.4.1. Maksimaalne võimsus: kW pöörlemissagedusel min–1
1.10.4.2. Maksimaalne pöördemoment : Nm pöörlemissage dusel min–1
1.10.5. Ülelaadur: jah/ei (a)
1.10.6. Süüt esüsteem: survesüüde/sädesüüde (a)
1.11. Jõusüst eem (täis- või hübr iidelektr isõiduki puhul) (a)
1.11.1. Maksimaalne kasulik võimsus: ............. kW pöörlemissagedus el: ............. kuni ............. min–1
1.11.2. Maksimaalne kolmekümne minuti võimsus: ............................................................. kW
1.11.3. Maksimaalne kasulik pöördemoment: .................... Nm pöörlemissaged usel ................... min–1
1.11.4. Kütuseelemendipaki nimipinge : ............................................................................ V
1.12. Veoaku (täis- või hübr iidelektr isõidukil)
1.12.1. Nimiping e: V
1.12.2. Mahtuvus (2 h jook sul): Ah
1.13. Jõuülekanne: ................................................., .................................................
1.13.1. Käigukast tüüp: käsi-/autom aat-/var iaator - (a)
1.13.2. Ülekandear ve kokku:
1.13.3. Summaar ne ülekandear v (sh koormatud rehvide veereümber mõõdud): (sõiduki kiirus (km/h)) / (moot ori 
pöörlemissage dus (1 000 (min–1))
Esimene käik: ........Kuues käik: ..........
Teine käik: ...........Seitsmes käik: ........
Kolmas käik: .........Kah eksas käik: .......
Neljas käik: ..........Kiirkäik: ..............
Viies käik: ............
1.13.4. Peaülekande ülekandear v:
1.14. Rehvid: ................................., ................................., .................................ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/146 26.11.2021  
Tüüp: radiaal-/diagonaal-/... (5)
Mõõtmed: .....................................................................................................
Koormatud rehvide veereümber mõõt :
1. tüüpi katses kasutatud rehvide veereümber mõõt
2. KATSETULEMUSED
2.1. Väljalask eheitmete katse tulemused
Heit eklassifi katsioon: ..........................................................................................
1. tüüpi katse tulemused (asjak ohasel juhul)
Tüübikinnitusnumber , kui tegemist ei ole algsõidukig a (1): ....................................................
Katse 1
1. tüübi tulemusCO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Mõõdetud (8) (9)
Ki × (8) (10) (11)
Ki + (8) (10) (11)
Ki-g a arvutatud 
aritmeetiline kesk mine (M 
× Ki või M + Ki) (9)(12)
DF (+) (8) (10)
DF (×) (8) (10)
Ki- ja DF-iga arvutatud 
lõplik aritmeetiline 
keskmine (13)
Piirnorm
Katse 2 (kui on asjak ohane)
Täita 1. katse tabel uuesti teise katse tulemust ega.
Katse 3 (kui on asjak ohane)
Täita 1. katse tabel uuesti kolmanda katse tulemuste ga.
Korrata 1. katset, 2. katset (kui on asjak ohane) ja 3. katset (kui on asjak ohane) väiksei ma näitajag a sõidukiga 
(kui on asjak ohane) ja keskmise näitajag a sõidukiga (kui on asjak ohane)
Korrigee ritud ümbr itseva õhu temperatuur il tehtav katse
CO2 heide (g/km) Koond
ATCT (14 °C) MCO2 ,Treg
1. tüüp (23 °C) MCO2,23 °
Tüüpk onna korrektsioonit egur (FCF)
(5)Rehvi tüüp vastaval t ÜRO eeskir jale nr 117.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/147  
Korrigeeritud ümbr itseva õhu 
temperatuur il tehta va katse 
tulemusCO
(mg/km)THC
(mg/km)NMHC
(mg/km)NO x
(mg/km)THC + 
NO x
(mg/km)PM
(mg/km)PN
(#.1011/ 
km)
Mõõdetud (6),(7)
Piirnormid
Võrdlussõiduki mootori jahutusaine lõppt emp eratuur i ja temperatuur i stabiliseer umise ala viimase 3 tunni 
keskmise temperatuur i vahe ΔT_A TCT (°C): ......................................................................
Minimaalne temperatuur i stabiliseer umise aeg (tsoak_A TCT, s): ..................................................
Temperatuuri andur i asuk oht: .................................................................................
ATCT -tüüpk onna tunnus: .....................................................................................
4. tüüp: ............................................................................................... g/katse;
Katse kord vastav alt ÜRO eeskir ja nr 154 lisale C3 (1).
5. tüüp:
(a) Vastupida vuskatse: kogu sõidukiga / vanandamine katsestendi l (1)
(b) Halvenemistegur (DF): arvutatud/etteantud (1)
(c) Märkida väär tused: ........................................................................................
(d) Kohaldata v 1. tüübi tsükkel (ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B4) (14): ............................................
2.1.1. Kahekütuseliste sõidukit e puhul täidetaks e 1. tüübi tabel mõlema kütuse kohta. Segakütuse liste sõidukit e 
puhul, kui 1. tüüpi katse tuleb ÜRO eeskir ja nr 154 punkti 6 tabeli A kohaselt teha mõlema kütusega, ning 
sellist e ühe- või kahekütuseliste sõidukite puhul, mis tööta vad veeldatud naftagaasiga või maag aasiga/ 
biometaaniga, täidetaks e tabel katses kasutatud eri standardg aaside kohta ning lisatabelis esitatakse 
halvimad saadud tulemused.
2.1.2. Rikk eindikaat ori kirjeldus ja/või joonis: .......................................................................
2.1.3. Kõigi pardadiagnostikasüste emi kontrollitavat e osist e loetelu ja funktsioon: ..................................
2.1.4. Alljärgneva üldiste tööpõhimõtet e kirjeldus: ..................................................................
2.1.4.1. Töötakti vahelejättude tuvastamine: (8)........................................................................
2.1.4.2. Katalüüsmuundur i seire: (8) ....................................................................................
2.1.4.3. Hapnikuandur i seire: (8) .......................................................................................
2.1.4.4. Muud pardadiagnostikasüst eemi kontrollitavad osised: (8) .....................................................
2.1.4.5. Katalüsaator i seire: (9).........................................................................................
2.1.4.6. Tahmaf iltri seire:(9) ............................................................................................
2.1.4.7. Elektroonilise toitesüst eemi täitur i seire: (9) ....................................................................
2.1.4.8. Muud pardadiagnostikasüst eemi kontrollitavad osised: .......................................................
(6)Asjak ohasel juhul.
(7)Ümard ada kahe komak ohani.
(8)Sädesüüt emootor iga sõidukit el.
(9)Survesüüt emootoriga sõidukit el.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/148 26.11.2021  
2.1.5. Rikk eindikaat ori aktiveer imise kriteeriumid (kindlaksmä äratud sõidutsüklit e arv või statistiline 
meet od): .......................................................................................................
2.1.6. Kõigi kasutatud pardadiagnostikasüsteemi väljundk oodide ja vorm ingut e loetelu (koos selgitusteg a): ........
2.2. Reser veer itud
2.3. Katalüüsmuundur id: jah/ei (a)
2.3.1. Käesoleva eeskir ja kõigi asjak ohast e nõuet e kohaselt katsetatud originaalkatalüüsmuundur : jah/ei (a)
2.5. CO2 heite ja kütusekulu katsete tulemused
2.5.1. Ainult sisepõlemismootoriga sõiduk ja välise laadimiseta hübr iidelektr isõiduk
2.5.1.0. Interpolatsioonitüüpk onna minimaalne ja maksi maalne CO 2 heide: ..........................................
2.5.1.1. Suur ima näitajag a sõiduk
2.5.1.1.1. Tsükli energiatar ve: .......................................................................................... J
2.5.1.1.2. Sõidutakistusk ordajad
2.5.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.1.2.3. f2, N/(km/h)2: ..................................................................................................
2.5.1.1.3. CO2 heite mass faasiti (märkida iga katsetatava etalonkütuse kohta: mõõdetud väär tused, koondamise kohta 
vt ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B6 punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)
CO 2 heide (g/km) Katse Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
MCO2 ,p,5 / MCO2 ,c,5 1
2
3
keskmine
Lõplik MCO2,p,H / MCO2,c,H
2.5.1.1.4. Kütusekulu faasiti (märkida iga katsetatava etalonkütuse kohta: mõõdetud väär tused, koondamise kohta vt 
ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B6 punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)
Kütusekulu (l/100 km) või m3/100 km või  
kg/100 km (1) või kütusesäästlikkus (km/l 
või km/kg) (1) (nagu asjak ohane)Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
Lõplikud FC p,H/FC c,H või FEp,H ja FEc,HET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/149  
2.5.1.2. Väikseima näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane)
2.5.1.2.1. Tsükli energiatar ve: .......................................................................................... J
2.5.1.2.2. Sõidutakistusk ordajad
2.5.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
2.5.1.2.3. CO2 heite mass faasiti (märkida iga katsetatava etalonkütuse kohta: mõõdetud väär tused, koondamise kohta 
vt ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B6 punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)
CO 2 heide (g/km) Katse Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
keskmine
Lõplik MCO2,p,L / MCO2,c,L
2.5.1.2.4. Kütusekulu faasiti (märkida iga katsetatava etalonkütuse kohta: mõõdetud väär tused, koondamise kohta vt 
ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B6 punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)
Kütusekulu (l/100 km) või m3/100 km või  
kg/100 km (1) või kütusesäästlikkus (km/l 
või km/kg) (1) (nagu asjak ohane)Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
Lõplikud FC p,L/FC c,L või FEp,L ja FEc,L
2.5.1.3. Keskmise näita jaga välise laadimiseta hübr iidelektr isõiduk (kui on asjak ohane)
2.5.1.3.1. Tsükli energiatar ve: .......................................................................................... J
2.5.1.3.2. Sõidutakistusk ordajad
2.5.1.3.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.1.3.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
2.5.1.3.3. CO2 heite mass faasiti (märkida iga katsetatava etalonkütuse kohta: mõõdetud väär tused, koondamise kohta 
vt ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B6 punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/150 26.11.2021  
CO 2 heide (g/km) Katse Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
keskmine
Lõplik MCO2,p,L / MCO2,c,L
2.5.1.3.4. Kütusekulu faasiti (märkida iga katsetatava etalonkütuse kohta: mõõdetud väär tused, koondamise kohta vt 
ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B6 punktid 1.2.3.8 ja 1.2.3.9)
Kütusekulu (l/100 km) või m3/100 km või  
kg/100 km (1) või kütusesäästlikkus (km/l 
või km/kg) (1) (nagu asjak ohane)Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
Lõplikud FC p,L / FC c,L või FEp,L ja FEc,L
2.5.1.4. Selliste sisepõlemismootor iga sõidukite puhul, millel on ÜRO eeskir ja nr 154 punktis 3.8.1 määratletud 
perioodiliselt regenereeri tavad süst eemid, korrigeeritak se katsetulemusi ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B6 liites 1 
nimetatud teguriga Ki.
2.5.1.4.1. CO2 heite ja kütusekuluga seotud regenere erimine
D – kahe rege nereer imist sisaldav a tsükli vaheliste töötsüklite arv: ............................................
d – regener eerimiseks vajalik töötsüklit e arv: ..................................................................
Kohaldatav 1. tüübi tsükke l (ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B4) (14): ........
Koond
Ki (liideta v/korrutatav) (1)
CO 2 ja kütusekulu (10)
2.5.2. Täiselektr isõidukid (10)
2.5.2.1. Elektr ikulu
2.5.2.1.1. Suur ima näitajag a sõiduk
2.5.2.1.1.1. Tsükli energiatar ve: .......................................................................................... J
2.5.2.1.1.2. Sõidutakistusk ordajad
2.5.2.1.1.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.1.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
(10)Mitteva jalik maha tõmmata (kui kõik valikuvar iandid on asjak ohased, ei ole vaja midagi maha tõmmata).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/151  
2.5.2.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
EAC (Wh) Katse
1
2
3
EC (Wh/km) Katse(nagu asjak ohane)
VäikeKesk -
mineSuurVäga 
suurLinnasõit Koond
Arvutatud elektr ikulu 1
2
3
kesk-
mine
Deklareer itud väär tus — — — — —
2.5.2.1.1.3. Lubatud hälbe piire ületav koguaeg tsüklis: ............................................................... sek
2.5.2.1.2. Väikseima näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane)
2.5.2.1.2.1. Tsükli energiatar ve: .......................................................................................... J
2.5.2.1.2.2. Sõidutakistusk ordajad
2.5.2.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.2.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.2.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
EAC (Wh) Katse
1
2
3
EC (Wh/km) Katse Linnasõit Koond
Arvutatud elektr ikulu 1
2
3
keskmine
Deklareer itud väär tus —ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/152 26.11.2021  
EC (Wh/km) Katse VäikeKesk -
mineSuurVäga 
suurLinnasõit Koond
Arvutatud elektr ikulu 1
2
3
kesk-
mine
Deklareer itud väär tus — — — — —
2.5.2.1.2.3. Lubatud hälbe piire ületav koguaeg tsüklis: … sek
2.5.2.2. Täiselektr isõiduki sõiduulatus
2.5.2.2.1. Suur ima näitajag a sõiduk
PER (km) Katse VäikeKesk -
mineSuurVäga 
suurLinnasõit Koond
Mõõdetud sõiduulatus 
täiselektr isõidukil1
2
3
kesk-
mine
Deklareer itud väär tus — — — — —
2.5.2.2.2. Väikseima näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane)
PER (km) Katse Väike Kesk mine Suur Väga suur Linnasõit Koond
Mõõdetud sõiduulatus 
täiselektr isõidukil1
2
3
kesk-
mine
Deklareer itud väär tus — — — — —
PER (km) Katse Linnasõit Koond
Mõõdetud 
sõiduulatus 
täiselektr isõidukil1
2
3
keskmine
Deklareer itud väär tus —ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/153  
2.5.3. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõiduk ja kütuseelemendiga hübr iidsõiduk (nagu asjak ohane):
2.5.3.1. CO2 heite mass laetushoiurežiimis (ainult välise laadimisega hübr iidelektr isõidukitel)
2.5.3.1.1. Suur ima näitajag a sõiduk
2.5.3.1.1.1. Tsükli energiatar ve: .......................................................................................... J
2.5.3.1.1.2. Sõidutakistusk ordajad
2.5.3.1.1.2.1. f0 (N) ..........................................................................................................
2.5.3.1.1.2.2. f1 (N/(km/h)) ...................................................................................................
2.5.3.1.1.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO 2 heide (g/km) Katse Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Keskmine
Lõplik MCO2,p,H / MCO2,c,H
2.5.3.1.2. Väikseima näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane)
2.5.3.1.2.1. Tsükli energiatar ve: .......................................................................................... J
2.5.3.1.2.2. Sõidutakistusk ordajad
2.5.3.1.2.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.2.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.2.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO 2 heide (g/km) Katse Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Keskmine
Lõplik MCO2,p,L / MCO2,c,L
2.5.3.1.3. Keskmise näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane)
2.5.3.1.3.1. Tsükli energiatar ve: .......................................................................................... J
2.5.3.1.3.2. Sõidutakistusk ordajadET Euroopa Liidu Teata ja L 423/154 26.11.2021  
2.5.3.1.3.2.1. f0, N: ...........................................................................................................
2.5.3.1.3.2.2. f1, N/(km/h): ...................................................................................................
2.5.3.1.3.2.3. f2, N/(km/h) (2): ................................................................................................
CO 2 heide (g/km) Katse Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
MCO2 ,p,5/M CO2,c,5 1
2
3
Keskmine
MCO2 ,p,M/M CO2,c,M
2.5.3.2. CO2 heite mass laetuskulurežiimis (ainult välise laadimisega hübr iidelektr isõidukitel)
Suur ima näitajag a sõiduk
CO2 heide (g/km) Katse Koond
MCO2,CD 1
2
3
Keskmine
Lõplik MCO2,CD,H
Väikseima näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane)
CO2 heide (g/km) Katse Koond
MCO2,CD 1
2
3
Keskmine
Lõplik MCO2,CD,L
Keskmise näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane)
CO2 heide (g/km) Katse Koond
MCO2,CD 1
2
3
Keskmine
Lõplik MCO2,CD,MET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/155  
2.5.3.3. CO2 heite mass (kaalutud, koond) (11)(ainult välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukit el):
Suur ima näitajag a sõiduk: MCO2,weight ed ................................................................. g/km
Väikseima näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane): MCO2,weight ed .......................................... g/km
Keskmise näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane): MCO2,weight ed ........................................... g/km
2.5.3.3.1. Interpolatsioonitüüpk onna minimaalne ja maksi maalne CO 2 heide.
2.5.3.4. Kütusekulu laetushoiurežiimis
Suur ima näitajag a sõiduk
Kütusekulu (l/100 km) või m3/100 km või  
kg/100 km (1) või kütusesäästlikkus (km/l 
või km/kg) (1) (nagu asjak ohane)Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
Lõplikud FC p,H/FC c,H või FEp,H ja FEc,H
Väikseima näitaj aga sõiduk (kui on asjak ohane)
Kütusekulu (l/100 km) või m3/100 km või  
kg/100 km (1) või kütusesäästlikkus (km/l 
või km/kg) (1) (nagu asjak ohane)Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
Lõplikud FC p,L / FC c,L või FEp,L ja FEc,L
Keskmise näitaja ga sõiduk (kui on asjak ohane)
Kütusekulu (l/100 km) või m3/100 km või  
kg/100 km (1) või kütusesäästlikkus (km/l 
või km/kg) (1) (nagu asjak ohane)Väike Keskmine Suur Väga suur Koond
Lõplikud FC p,M / FC c,M või FEp,M ja FEc,M
2.5.3.5. Kütusekulu laetuskulurežiimis
Suur ima näitajag a sõiduk
Kütusekulu (l/100 km) või m3/100 km või kg/100 
km (1) või kütusesäästlikkus (km/l või km/kg) (1) 
(nagu asjak ohane)Koond
Lõplikud FC CD,H või FECD,H
(11)Mõõdetud summaarse tsükli jooksu l.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/156 26.11.2021  
Väikseima näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane)
Kütusekulu (l/100 km) või m3/100 km või kg/100 
km (1) või kütusesäästlikkus (km/l või km/kg) (1) 
(nagu asjak ohane)Koond
Lõplikud FC CD,L või FECD,L
Keskmise näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane)
Kütusekulu (l/100 km) või m3/100 km või kg/100 
km (1) või kütusesäästlikkus (km/l või km/kg) (1) 
(nagu asjak ohane)Koond
Lõplik FC CD,M või FECD,M
2.5.3.6. Kütusekulu (kaalutud, koond) (12)(nagu asjak ohane):
Suur ima näitajag a sõiduk: FC weighted ............. l/100 km või (kg/100 km); või FEweighted ............. km/l
Väikseima näitajag a sõiduk (kui on asjak ohane): FC weighted ................... l/100 km või (kg/100 km); või 
FEweighted ................................................................................................. km/l
Keskmise näita jaga sõiduk (kui on asjak ohane): FC weighted .................... l/100 km või (kg/100 km); või 
FEweighted ................................................................................................. km/l
2.5.3.7. Sõiduulatused:
2.5.3.7.1. Elektr isõiduulatus (AER)
AER (km) Katse Linnasõit Koond
AERi väär tused 1
2
3
Keskmine
Lõplik AER
2.5.3.7.2. Elektr isõiduulatuse ekvivalent (EAER, asjak ohasel juhul)
EAER (km) Väike Keskmine Suur Väga suur Linnasõit Koond
EAERi väär tused
2.5.3.7.3. Tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis (RCDA)
RCDA (km) Koond
RCDA väär tused
(12)Mõõdetud summaarse tsükli jooksu l.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/157  
2.5.3.7.4. Laetuskulurežiimis sõiduulatus tsüklites (RCDC)
RCDC (km) Katse Koond
RCDC väär tused 1
2
3
Keskmine
Lõplik RCDC
2.5.3.8. Elektr ikulu
2.5.3.8.1. Elektr ikulu (EC)
EAC (Wh)
EC (Wh/km) Väike Keskmine Suur Väga suur Linnasõit Koond
Elektr ikulu
2.5.3.8.2. Kasulikkustegur iga kaalutud elektr ikulu laetuskulurežiimis (EC AC,CD, koond)
EC AC,CD (Wh/km) Katse Koond
EC AC,CD väär tused 1
2
3
Keskmine
Lõplik EC AC,CD
2.5.3.8.3. Kasulikkustegur iga kaalutud elektr ikulu (EC AC,kaalutud (koond)
EC AC,weighted (Wh/km) Katse Koond
EC AC,weighted 
väär tused1
2
3
Keskmine
Lõplik EC AC,weighted
Baassõiduki puhul täita punkt 2.5.3 veel kord.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/158 26.11.2021  
2.5.4. Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõiduk
Kütusekulu (kg/100 km) või km/kg Koond
Lõplik FC c
Baassõiduki puhul täita punkt 2.5.4 veel kord.
2.5.5. Kütuse- ja/või elektr ikulu jälgimise seade: jah / ei ole asjak ohane .............................................
3. Märkused. .....................................................................................................
Selgitavad märkused
(4)Kui tüübi identifitseer imisandmed sisaldav ad märke, mis ei ole sõiduki, osise või eraldi seadmestiku 
tüüpide kirjeldamisel asjak ohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC?? 
123??).
(5)Reser veer itud
(5a)Reser veer itud
(6)Reser veer itud
(8)Asjak ohasel juhul.
(9)Ümardada teise kohani pärast koma
(10)Ümardada nelja kohani pärast koma
(11)–
(12)Aritmeetilise keskmise arvutamiseks liidetakse arvutatud keskmised THC ja NO x (M.Ki).
(13)Ümardada piirnormiga võrreldes ühe võrra rohke ma komak ohani.
(14)Märkida kohaldata v kord.
(22)Kohaldatav 1. tüüpi katsetsükkel: ÜRO eeskir ja nr 154 lisa B1
(23)Kui 1. tüüpi katsetsükli asemel kasutatak se mudeldamist, tuleb siia kanda mudeldamisel saadud 
väär tus.
(a)Mitt evajalik maha tõmmata (kui kõik valikuvar iandid on asjak ohased, ei ole vaja midagi maha tõmmata).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/159  
Lisa A3 
Tüübikinnitusmärgi kujundus 
Tüübikinnitusmärgile, mis on välja antud ja kinnitatud sõidukile kooskõlas käesoleva eeskir ja punktiga 5, peab olema 
lisatud tärk, mis näitab, millise tasemega tüübikinnitus piirdub.
Käesolevas lisas kirjeldatak se tüübikinnitusmärgi väljanägemist ja näidatak se, kuidas seda koostada.
Järgmisel skeemil on märgi üldine paigutus, propor tsioonid ja sisu. Selgitatakse numbr ite ja täht ede tähendust ning 
viidatakse ka allikat ele, mille abil teha kindlaks tüübikinnitusjuhtumite alternati ivid.
a = 8 mm (miinimum)
Järgmine joonis on praktiline näide, kuidas seda märki koostada.
Ülaltood ud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud sõidukile vastav alt käesoleva eeskir ja punktile 5, näitab, et asjaomane 
sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Ühendkuningr iigis (E 11) vastav alt eeskir jale nr 154 tüübikinnitusnumbr i 2439 all, 
nagu on määratletud punkti 5.2.1 3. osas. See märk näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt käesoleva eeskir ja 
algversiooni nõuetele. Lisaks märgib lisatud kood 1A, et sõiduk on saanud tüübikinnituse 1A-tasemel (Euroopa).
Järgmine joonis on praktiline näide, kuidas seda märki koostada.
(1)Käesoleva eeskir ja punkti 5.4.1 allmärkuse kohane riiginumber .ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/160 26.11.2021  
Ülaltood ud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud sõidukile vastav alt käesoleva eeskir ja punktile 5, näitab, et asjaomane 
sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse Prantsusmaal (E 2) kooskõlas:
a)ÜRO eeskir jaga nr 83 ja selle tüübikinnitusnumbr i 3. osa on 9876. See märk näitab, et tüübikinnitus on antud selle 
eeskir ja kohaselt sellisena, nagu seda on muudetud muudatuste seer iaga 08. Lisaks märgib lisatud kood ZA, et sõiduk 
on saanud tüübikinnituse vastav alt teata va taseme nõuet ele, mis seostuvad koodiga ZA;
b)käesoleva eeskir jaga ja selle tüübikinnitusnumbr i 3. osa on 2439. See märk näitab, et tüübikinnitus on antud vastavalt 
käesoleva eeskir ja algversiooni nõuetel e. Lisaks märgib lisatud kood 1A, et sõiduk on saanud tüübikinnituse 
1A-tasemel (Euroopa).
Tabel A3/1
Tüübikinnituse taset tähis tavad koodid 
Kood Kokkuleppeosaline, kelle nõudeid kohaldatakse
1A Euroopa Liit
1B Jaapan
02 Harmoneer itudET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/161  
B LISAD 
B lisades kirjeldatakse kergsõidukite gaasilis te ühendite heite , tahket e osak este massi ja (nõuta val juhul ka) arvu, CO2 heite, 
kütusekulu, elektr ikulu ning elektr isõiduulatuse määramise korda.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/162 26.11.2021  
Lisa B1 
Kergsõidukite üleilmselt ühtlus tatud katsetsüklid 
1. Üldnõuded
Sõideta v tsükkel oleneb katsetatava sõiduki nimivõimsuse suhtes t sõiduk orras sõiduki massi (W/kg), millest on 
lahutatud 75 kg, ning selle suur imast kiirusest vmax (määratlus käesoleva eeskir ja punktis 3.7.2).
Eeskir ja muudes osades nimetatakse käesolevas lisas kirjeldatud nõuet est tulenevat tsüklit kohaldata vaks 
tsükliks.
2. Sõidukite klassifitseer imine
2.1. 1. klassi sõidukit el on võimsuse ja sõiduk orras sõiduki massi (millest on lahutatud 75 kg) suhe Pmr≤22 W/kg.
2.2. 2. klassi sõidukit el on võimsuse ja sõiduk orras sõiduki massi (millest on lahutatud 75 kg) suhe > 22, aga ≤ 34 
W/kg.
2.3. 3. klassi sõidukit el on võimsuse ja sõiduk orras sõiduki massi (millest on lahutatud 75 kg) suhe > 34 W/kg.
2.3.1. 3. klassi sõidukid on jaotatud nende suur ima kiiruse (vmax) alusel kahte alamklassi.
2.3.1.1. 3.a klassi sõidukid, mille vmax < 120 km/h.
2.3.1.2. 3.b klassi sõidukid, mille vmax ≥ 120 km/h.
2.3.2. Kõiki lisa B8 kohaselt katsetatud sõidukeid peetak se 3. klassi kuuluvaks .
3. Katsetsüklid
3.1. 1. klassi tsükk el
3.1.1. 1. klassi sõidukite puhul koosneb täielik tsükke l väikese kiiruse (Low 1), keskmise kiiruse (Medium 1) ja 
täiendav ast väikese kiiruse faasist (Low 1).
3.1.2. Väik ese kiiruse faasi Low1 kirjeldus on joonisel A1/1 ja tabelis A1/1.
3.1.3. Keskmise kiiruse faasi Medium 1 kirjeldus on joonisel A1/2 ja tabelis A1/2.
3.2. 2. klassi tsükk el
3.2.1. (1A-tase)
Täielik 2. klassi tsükkel koosneb väikese (Low 2), keskm ise (Medium 2), suure (High 2) ja eriti suure kiiruse faasist 
(Extra High 2).
(1B-tase)
Täielik 2. klassi tsükkel koosneb väik ese (Low 2), keskmise (Medium 2) ja suure kiiruse (High 2) faasist.
3.2.2. Väik ese kiiruse faasi (Low 2) kirjeldus on joonisel A1/3 ja tabelis A1/3.
3.2.3. Keskmise kiiruse faasi (Medium 2) kirjeldus on joonisel A1/4 ja tabelis A1/4.
3.2.4. Suure kiiruse faasi (High 2) kirjeldus on joonisel A1/5 ja tabelis A1/5.
3.2.5. Eriti suure kiiruse faasi (Extra High 2) kirjeldus on joonisel A1/6 ja tabelis A1/6.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/163  
3.3. 3. klassi tsükk el
3. klassi tsüklid on selle klassi sõidukite liigituse alusel jaotatud kaht e alamklassi.
3.3.1. 3.a klassi tsükk el
3.3.1.1. (1A-tase)
Täielik 3.a klassi tsükk el koosneb väikes e (Low 3), keskmise (Medium 3a), suure (High 3a) ja eriti suure kiiruse faasist 
(Extra High 3).
(1B-tase)
Täielik 3.a klassi tsükkel koosneb väikese (Low 3), keskmise (Medium 3a) ja suure kiiruse (High 3a) faasist.
3.3.1.2. Väik ese kiiruse faasi (Low 3) kirjeldus on joonisel A1/7 ja tabelis A1/7.
3.3.1.3. Keskmise kiiruse faasi (Medium 3a) kirjeldus on joonisel A1/8 ja tabelis A1/8.
3.3.1.4. Suure kiiruse faasi (High 3a) kirjeldus on joonisel A1/10 ja tabelis A1/10.
3.3.1.5. Eriti suure kiiruse faasi (Extra High 3) kirjeldus on joonisel A1/12 ja tabelis A1/12.
3.3.2. 3.b klassi tsükk el
3.3.2.1. (1A-tase)
Täielik 3.b klassi tsükkel koosneb väikese (Low 3), keskm ise (Medium 3b), suure (High 3b) ja eriti suure kiiruse 
faasist (Extra High 3).
(1B-tase)
Täielik 3.b klassi tsükkel koosneb väikese (Low 3), keskmise (Medium 3b) ja suure kiiruse faasist (High 3b).
3.3.2.2. Väik ese kiiruse faasi (Low 3) kirjeldus on joonisel A1/7 ja tabelis A1/7.
3.3.2.3. Keskmise kiiruse faasi (Medium 3b) kirjeldus on joonisel A1/9 ja tabelis A1/9.
3.3.2.4. Suure kiiruse faasi (High 3b) kirjeldus on joonisel A1/11 ja tabelis A1/11.
3.3.2.5. Eriti suure kiiruse faasi (Extra High 3) kirjeldus on joonisel A1/12 ja tabelis A1/12.
3.4. Tsükli faaside kestus
3.4.1. 1. klassi tsükk el
Esimene väikese kiiruse faas algab 0. sekundil (tstar t_low11 ) ja lõpeb 589. sekundil (tend_low11 , kest us 589 s)
Keskmise kiiruse faas algab 589. sekundil (tstart_medium1 ) ja lõpeb 1 022 . sekundil (tend_medium1 , kestus 433 s)
Teine väik ese kiiruse faas algab 1 022 . sekundil (tstart_low12 ) ja lõpeb 1 611 . sekundil (tend_low12 , kestus 589 s)
3.4.2. 2. ja 3. klassi tsüklid
(1A-tase)
Väik ese kiiruse faas algab 0. sekundil (tstar t_low2 , tstar t_low3 ) ja lõpeb 589. sekundil (tend_low2 , tend_low3 , kestus 589 s)
Keskmise kiiruse faas algab 589. sekundil (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) ja lõpeb 1 022 . sekundil (tend_medium2 , 
tend_medium3 , kest us 433 s)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/164 26.11.2021  
Suure kiiruse faas algab 1 022 . sekundil (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) ja lõpeb 1 477 . sekundil (tend_high2 , tend_high3 , kestus 
455 s)
Eriti suure kiiruse faas algab 1 477 . sekundil (tstar t_exhigh2 , tstar t_exhigh3 ) ja lõpeb 1 800 . sekundil (tend_exhigh2 , 
tend_exhigh3 , kestus 323 s)
(1B-tase)
Väik ese kiiruse faas algab 0. sekundil (tstar t_low2 , tstar t_low3 ) ja lõpeb 589. sekundil (tend_low2 , tend_low3 , kestus 589 s)
Keskmise kiiruse faas algab 589. sekundil (tstar t_medium2 , tstar t_medium3 ) ja lõpeb 1 022 . sekundil (tend_medium2 , 
tend_medium3 , kest us 433 s)
Suure kiiruse faas algab 1 022 . sekundil (tstar t_high2 , tstar t_high3 ) ja lõpeb 1 477 . sekundil (tend_high2 , tend_high3 , kestus 
455 s)
3.5. WLTC linnasõidutsüklid
(1A-tase)
Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja täiselektr isõidukiteg a tehakse katseid sobiva 3.a ja 3.b klassi WLTC 
tsükli ja WLTC linnasõidutsüklig a (vt lisa B8).
WLTC linnasõidutsükkel koosneb üksnes väikese ja kesk mise kiiruse faasidest.
(1B-tase)
Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja täiselektr isõidukiteg a tehakse katseid sobiva 3.a ja 3.b klassi WLTC 
tsükliga (vt lisa B8).
4. 1. klassi sõidukite WLTC tsükk el
Joonis A1/1
1. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Low11
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/165  
Joonis A1/2a
1. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium 1
Joonis A1/2b
1. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Low12
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/166 26.11.2021  
Tabel A1/1
1. klassi sõidukite WLTC faas Low11 (589. sekund on faasi Low11 lõpp ja faasi Medium 1 algus) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
0 0,0 47 18,8 94 0,0 141 35,7
1 0,0 48 19,5 95 0,0 142 35,9
2 0,0 49 20,2 96 0,0 143 36,6
3 0,0 50 20,9 97 0,0 144 37,5
4 0,0 51 21,7 98 0,0 145 38,4
5 0,0 52 22,4 99 0,0 146 39,3
6 0,0 53 23,1 100 0,0 147 40,0
7 0,0 54 23,7 101 0,0 148 40,6
8 0,0 55 24,4 102 0,0 149 41,1
9 0,0 56 25,1 103 0,0 150 41,4
10 0,0 57 25,4 104 0,0 151 41,6
11 0,0 58 25,2 105 0,0 152 41,8
12 0,2 59 23,4 106 0,0 153 41,8
13 3,1 60 21,8 107 0,0 154 41,9
14 5,7 61 19,7 108 0,7 155 41,9
15 8,0 62 17,3 109 1,1 156 42,0
16 10,1 63 14,7 110 1,9 157 42,0
17 12,0 64 12,0 111 2,5 158 42,2
18 13,8 65 9,4 112 3,5 159 42,3
19 15,4 66 5,6 113 4,7 160 42,6
20 16,7 67 3,1 114 6,1 161 43,0
21 17,7 68 0,0 115 7,5 162 43,3
22 18,3 69 0,0 116 9,4 163 43,7
23 18,8 70 0,0 117 11,0 164 44,0
24 18,9 71 0,0 118 12,9 165 44,3
25 18,4 72 0,0 119 14,5 166 44,5
26 16,9 73 0,0 120 16,4 167 44,6
27 14,3 74 0,0 121 18,0 168 44,6
28 10,8 75 0,0 122 20,0 169 44,5
29 7,1 76 0,0 123 21,5 170 44,4
30 4,0 77 0,0 124 23,5 171 44,3
31 0,0 78 0,0 125 25,0 172 44,2
32 0,0 79 0,0 126 26,8 173 44,1
33 0,0 80 0,0 127 28,2 174 44,0
34 0,0 81 0,0 128 30,0 175 43,9ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/167  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
35 1,5 82 0,0 129 31,4 176 43,8
36 3,8 83 0,0 130 32,5 177 43,7
37 5,6 84 0,0 131 33,2 178 43,6
38 7,5 85 0,0 132 33,4 179 43,5
39 9,2 86 0,0 133 33,7 180 43,4
40 10,8 87 0,0 134 33,9 181 43,3
41 12,4 88 0,0 135 34,2 182 43,1
42 13,8 89 0,0 136 34,4 183 42,9
43 15,2 90 0,0 137 34,7 184 42,7
44 16,3 91 0,0 138 34,9 185 42,5
45 17,3 92 0,0 139 35,2 186 42,3
46 18,0 93 0,0 140 35,4 187 42,2
188 42,2 237 39,7 286 25,3 335 14,3
189 42,2 238 39,9 287 24,9 336 14,3
190 42,3 239 40,0 288 24,5 337 14,0
191 42,4 240 40,1 289 24,2 338 13,0
192 42,5 241 40,2 290 24,0 339 11,4
193 42,7 242 40,3 291 23,8 340 10,2
194 42,9 243 40,4 292 23,6 341 8,0
195 43,1 244 40,5 293 23,5 342 7,0
196 43,2 245 40,5 294 23,4 343 6,0
197 43,3 246 40,4 295 23,3 344 5,5
198 43,4 247 40,3 296 23,3 345 5,0
199 43,4 248 40,2 297 23,2 346 4,5
200 43,2 249 40,1 298 23,1 347 4,0
201 42,9 250 39,7 299 23,0 348 3,5
202 42,6 251 38,8 300 22,8 349 3,0
203 42,2 252 37,4 301 22,5 350 2,5
204 41,9 253 35,6 302 22,1 351 2,0
205 41,5 254 33,4 303 21,7 352 1,5
206 41,0 255 31,2 304 21,1 353 1,0
207 40,5 256 29,1 305 20,4 354 0,5
208 39,9 257 27,6 306 19,5 355 0,0
209 39,3 258 26,6 307 18,5 356 0,0
210 38,7 259 26,2 308 17,6 357 0,0
211 38,1 260 26,3 309 16,6 358 0,0
212 37,5 261 26,7 310 15,7 359 0,0
213 36,9 262 27,5 311 14,9 360 0,0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/168 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
214 36,3 263 28,4 312 14,3 361 2,2
215 35,7 264 29,4 313 14,1 362 4,5
216 35,1 265 30,4 314 14,0 363 6,6
217 34,5 266 31,2 315 13,9 364 8,6
218 33,9 267 31,9 316 13,8 365 10,6
219 33,6 268 32,5 317 13,7 366 12,5
220 33,5 269 33,0 318 13,6 367 14,4
221 33,6 270 33,4 319 13,5 368 16,3
222 33,9 271 33,8 320 13,4 369 17,9
223 34,3 272 34,1 321 13,3 370 19,1
224 34,7 273 34,3 322 13,2 371 19,9
225 35,1 274 34,3 323 13,2 372 20,3
226 35,5 275 33,9 324 13,2 373 20,5
227 35,9 276 33,3 325 13,4 374 20,7
228 36,4 277 32,6 326 13,5 375 21,0
229 36,9 278 31,8 327 13,7 376 21,6
230 37,4 279 30,7 328 13,8 377 22,6
231 37,9 280 29,6 329 14,0 378 23,7
232 38,3 281 28,6 330 14,1 379 24,8
233 38,7 282 27,8 331 14,3 380 25,7
234 39,1 283 27,0 332 14,4 381 26,2
235 39,3 284 26,4 333 14,4 382 26,4
236 39,5 285 25,8 334 14,4 383 26,4
384 26,4 433 0,0 482 3,1 531 48,2
385 26,5 434 0,0 483 4,6 532 48,5
386 26,6 435 0,0 484 6,1 533 48,7
387 26,8 436 0,0 485 7,8 534 48,9
388 26,9 437 0,0 486 9,5 535 49,1
389 27,2 438 0,0 487 11,3 536 49,1
390 27,5 439 0,0 488 13,2 537 49,0
391 28,0 440 0,0 489 15,0 538 48,8
392 28,8 441 0,0 490 16,8 539 48,6
393 29,9 442 0,0 491 18,4 540 48,5
394 31,0 443 0,0 492 20,1 541 48,4
395 31,9 444 0,0 493 21,6 542 48,3
396 32,5 445 0,0 494 23,1 543 48,2
397 32,6 446 0,0 495 24,6 544 48,1
398 32,4 447 0,0 496 26,0 545 47,5ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/169  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
399 32,0 448 0,0 497 27,5 546 46,7
400 31,3 449 0,0 498 29,0 547 45,7
401 30,3 450 0,0 499 30,6 548 44,6
402 28,0 451 0,0 500 32,1 549 42,9
403 27,0 452 0,0 501 33,7 550 40,8
404 24,0 453 0,0 502 35,3 551 38,2
405 22,5 454 0,0 503 36,8 552 35,3
406 19,0 455 0,0 504 38,1 553 31,8
407 17,5 456 0,0 505 39,3 554 28,7
408 14,0 457 0,0 506 40,4 555 25,8
409 12,5 458 0,0 507 41,2 556 22,9
410 9,0 459 0,0 508 41,9 557 20,2
411 7,5 460 0,0 509 42,6 558 17,3
412 4,0 461 0,0 510 43,3 559 15,0
413 2,9 462 0,0 511 44,0 560 12,3
414 0,0 463 0,0 512 44,6 561 10,3
415 0,0 464 0,0 513 45,3 562 7,8
416 0,0 465 0,0 514 45,5 563 6,5
417 0,0 466 0,0 515 45,5 564 4,4
418 0,0 467 0,0 516 45,2 565 3,2
419 0,0 468 0,0 517 44,7 566 1,2
420 0,0 469 0,0 518 44,2 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 43,6 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 43,1 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 42,8 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 42,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 42,8 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 43,3 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 43,9 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 44,6 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 45,4 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 46,3 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 47,2 578 0,0
432 0,0 481 1,6 530 47,8 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/170 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Tabel A1/2a
1. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium 1 (faas algab 589. sekundil) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
590 0,0 637 18,4 684 56,2 731 57,9
591 0,0 638 19,0 685 56,7 732 58,8
592 0,0 639 20,1 686 57,3 733 59,6
593 0,0 640 21,5 687 57,9 734 60,3
594 0,0 641 23,1 688 58,4 735 60,9
595 0,0 642 24,9 689 58,8 736 61,3
596 0,0 643 26,4 690 58,9 737 61,7
597 0,0 644 27,9 691 58,4 738 61,8
598 0,0 645 29,2 692 58,1 739 61,8
599 0,0 646 30,4 693 57,6 740 61,6
600 0,6 647 31,6 694 56,9 741 61,2
601 1,9 648 32,8 695 56,3 742 60,8
602 2,7 649 34,0 696 55,7 743 60,4
603 5,2 650 35,1 697 55,3 744 59,9
604 7,0 651 36,3 698 55,0 745 59,4
605 9,6 652 37,4 699 54,7 746 58,9
606 11,4 653 38,6 700 54,5 747 58,6
607 14,1 654 39,6 701 54,4 748 58,2
608 15,8 655 40,6 702 54,3 749 57,9
609 18,2 656 41,6 703 54,2 750 57,7
610 19,7 657 42,4 704 54,1 751 57,5
611 21,8 658 43,0 705 53,8 752 57,2
612 23,2 659 43,6 706 53,5 753 57,0
613 24,7 660 44,0 707 53,0 754 56,8
614 25,8 661 44,4 708 52,6 755 56,6
615 26,7 662 44,8 709 52,2 756 56,6ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/171  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
616 27,2 663 45,2 710 51,9 757 56,7
617 27,7 664 45,6 711 51,7 758 57,1
618 28,1 665 46,0 712 51,7 759 57,6
619 28,4 666 46,5 713 51,8 760 58,2
620 28,7 667 47,0 714 52,0 761 59,0
621 29,0 668 47,5 715 52,3 762 59,8
622 29,2 669 48,0 716 52,6 763 60,6
623 29,4 670 48,6 717 52,9 764 61,4
624 29,4 671 49,1 718 53,1 765 62,2
625 29,3 672 49,7 719 53,2 766 62,9
626 28,9 673 50,2 720 53,3 767 63,5
627 28,5 674 50,8 721 53,3 768 64,2
628 28,1 675 51,3 722 53,4 769 64,4
629 27,6 676 51,8 723 53,5 770 64,4
630 26,9 677 52,3 724 53,7 771 64,0
631 26,0 678 52,9 725 54,0 772 63,5
632 24,6 679 53,4 726 54,4 773 62,9
633 22,8 680 54,0 727 54,9 774 62,4
634 21,0 681 54,5 728 55,6 775 62,0
635 19,5 682 55,1 729 56,3 776 61,6
636 18,6 683 55,6 730 57,1 777 61,4
778 61,2 827 49,7 876 53,2 925 44,4
779 61,0 828 50,6 877 53,1 926 44,5
780 60,7 829 51,6 878 53,0 927 44,6
781 60,2 830 52,5 879 53,0 928 44,7
782 59,6 831 53,3 880 53,0 929 44,6
783 58,9 832 54,1 881 53,0 930 44,5
784 58,1 833 54,7 882 53,0 931 44,4
785 57,2 834 55,3 883 53,0 932 44,2
786 56,3 835 55,7 884 52,8 933 44,1
787 55,3 836 56,1 885 52,5 934 43,7
788 54,4 837 56,4 886 51,9 935 43,3
789 53,4 838 56,7 887 51,1 936 42,8
790 52,4 839 57,1 888 50,2 937 42,3
791 51,4 840 57,5 889 49,2 938 41,6
792 50,4 841 58,0 890 48,2 939 40,7
793 49,4 842 58,7 891 47,3 940 39,8
794 48,5 843 59,3 892 46,4 941 38,8ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/172 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
795 47,5 844 60,0 893 45,6 942 37,8
796 46,5 845 60,6 894 45,0 943 36,9
797 45,4 846 61,3 895 44,3 944 36,1
798 44,3 847 61,5 896 43,8 945 35,5
799 43,1 848 61,5 897 43,3 946 35,0
800 42,0 849 61,4 898 42,8 947 34,7
801 40,8 850 61,2 899 42,4 948 34,4
802 39,7 851 60,5 900 42,0 949 34,1
803 38,8 852 60,0 901 41,6 950 33,9
804 38,1 853 59,5 902 41,1 951 33,6
805 37,4 854 58,9 903 40,3 952 33,3
806 37,1 855 58,4 904 39,5 953 33,0
807 36,9 856 57,9 905 38,6 954 32,7
808 37,0 857 57,5 906 37,7 955 32,3
809 37,5 858 57,1 907 36,7 956 31,9
810 37,8 859 56,7 908 36,2 957 31,5
811 38,2 860 56,4 909 36,0 958 31,0
812 38,6 861 56,1 910 36,2 959 30,6
813 39,1 862 55,8 911 37,0 960 30,2
814 39,6 863 55,5 912 38,0 961 29,7
815 40,1 864 55,3 913 39,0 962 29,1
816 40,7 865 55,0 914 39,7 963 28,4
817 41,3 866 54,7 915 40,2 964 27,6
818 41,9 867 54,4 916 40,7 965 26,8
819 42,7 868 54,2 917 41,2 966 26,0
820 43,4 869 54,0 918 41,7 967 25,1
821 44,2 870 53,9 919 42,2 968 24,2
822 45,0 871 53,7 920 42,7 969 23,3
823 45,9 872 53,6 921 43,2 970 22,4
824 46,8 873 53,5 922 43,6 971 21,5
825 47,7 874 53,4 923 44,0 972 20,6
826 48,7 875 53,3 924 44,2 973 19,7
974 18,8
975 17,7
976 16,4
977 14,9
978 13,2
979 11,3ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/173  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
980 9,4
981 7,5
982 5,6
983 3,7
984 1,9
985 1,0
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/174 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tabeli A1/2b
1. klassi sõidukite WLTC faas Low12 (1022. sekund on faasi Medium 1 lõpp ja faasi Low12 algus) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 023 0,0 1 070 19,5 1 117 0,0 1 164 35,9
1 024 0,0 1 071 20,2 1 118 0,0 1 165 36,6
1 025 0,0 1 072 20,9 1 119 0,0 1 166 37,5
1 026 0,0 1 073 21,7 1 120 0,0 1 167 38,4
1 027 0,0 1 074 22,4 1 121 0,0 1 168 39,3
1 028 0,0 1 075 23,1 1 122 0,0 1 169 40,0
1 029 0,0 1 076 23,7 1 123 0,0 1 170 40,6
1 030 0,0 1 077 24,4 1 124 0,0 1 171 41,1
1 031 0,0 1 078 25,1 1 125 0,0 1 172 41,4
1 032 0,0 1 079 25,4 1 126 0,0 1 173 41,6
1 033 0,0 1 080 25,2 1 127 0,0 1 174 41,8
1 034 0,2 1 081 23,4 1 128 0,0 1 175 41,8
1 035 3,1 1 082 21,8 1 129 0,0 1 176 41,9
1 036 5,7 1 083 19,7 1 130 0,7 1 177 41,9
1 037 8,0 1 084 17,3 1 131 1,1 1 178 42,0
1 038 10,1 1 085 14,7 1 132 1,9 1 179 42,0
1 039 12,0 1 086 12,0 1 133 2,5 1 180 42,2
1 040 13,8 1 087 9,4 1 134 3,5 1 181 42,3
1 041 15,4 1 088 5,6 1 135 4,7 1 182 42,6
1 042 16,7 1 089 3,1 1 136 6,1 1 183 43,0
1 043 17,7 1 090 0,0 1 137 7,5 1 184 43,3
1 044 18,3 1 091 0,0 1 138 9,4 1 185 43,7
1 045 18,8 1 092 0,0 1 139 11,0 1 186 44,0
1 046 18,9 1 093 0,0 1 140 12,9 1 187 44,3
1 047 18,4 1 094 0,0 1 141 14,5 1 188 44,5
1 048 16,9 1 095 0,0 1 142 16,4 1 189 44,6
1 049 14,3 1 096 0,0 1 143 18,0 1 190 44,6ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/175  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 050 10,8 1 097 0,0 1 144 20,0 1 191 44,5
1 051 7,1 1 098 0,0 1 145 21,5 1 192 44,4
1 052 4,0 1 099 0,0 1 146 23,5 1 193 44,3
1 053 0,0 1 100 0,0 1 147 25,0 1 194 44,2
1 054 0,0 1 101 0,0 1 148 26,8 1 195 44,1
1 055 0,0 1 102 0,0 1 149 28,2 1 196 44,0
1 056 0,0 1 103 0,0 1 150 30,0 1 197 43,9
1 057 1,5 1 104 0,0 1 151 31,4 1 198 43,8
1 058 3,8 1 105 0,0 1 152 32,5 1 199 43,7
1 059 5,6 1 106 0,0 1 153 33,2 1 200 43,6
1 060 7,5 1 107 0,0 1 154 33,4 1 201 43,5
1 061 9,2 1 108 0,0 1 155 33,7 1 202 43,4
1 062 10,8 1 109 0,0 1 156 33,9 1 203 43,3
1 063 12,4 1 110 0,0 1 157 34,2 1 204 43,1
1 064 13,8 1 111 0,0 1 158 34,4 1 205 42,9
1 065 15,2 1 112 0,0 1 159 34,7 1 206 42,7
1 066 16,3 1 113 0,0 1 160 34,9 1 207 42,5
1 067 17,3 1 114 0,0 1 161 35,2 1 208 42,3
1 068 18,0 1 115 0,0 1 162 35,4 1 209 42,2
1 069 18,8 1 116 0,0 1 163 35,7 1 210 42,2
1 211 42,2 1 260 39,9 1 309 24,9 1 358 14,3
1 212 42,3 1 261 40,0 1 310 24,5 1 359 14,0
1 213 42,4 1 262 40,1 1 311 24,2 1 360 13,0
1 214 42,5 1 263 40,2 1 312 24,0 1 361 11,4
1 215 42,7 1 264 40,3 1 313 23,8 1 362 10,2
1 216 42,9 1 265 40,4 1 314 23,6 1 363 8,0
1 217 43,1 1 266 40,5 1 315 23,5 1 364 7,0
1 218 43,2 1 267 40,5 1 316 23,4 1 365 6,0
1 219 43,3 1 268 40,4 1 317 23,3 1 366 5,5
1 220 43,4 1 269 40,3 1 318 23,3 1 367 5,0
1 221 43,4 1 270 40,2 1 319 23,2 1 368 4,5
1 222 43,2 1 271 40,1 1 320 23,1 1 369 4,0
1 223 42,9 1 272 39,7 1 321 23,0 1 370 3,5
1 224 42,6 1 273 38,8 1 322 22,8 1 371 3,0
1 225 42,2 1 274 37,4 1 323 22,5 1 372 2,5
1 226 41,9 1 275 35,6 1 324 22,1 1 373 2,0
1 227 41,5 1 276 33,4 1 325 21,7 1 374 1,5
1 228 41,0 1 277 31,2 1 326 21,1 1 375 1,0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/176 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 229 40,5 1 278 29,1 1 327 20,4 1 376 0,5
1 230 39,9 1 279 27,6 1 328 19,5 1 377 0,0
1 231 39,3 1 280 26,6 1 329 18,5 1 378 0,0
1 232 38,7 1 281 26,2 1 330 17,6 1 379 0,0
1 233 38,1 1 282 26,3 1 331 16,6 1 380 0,0
1 234 37,5 1 283 26,7 1 332 15,7 1 381 0,0
1 235 36,9 1 284 27,5 1 333 14,9 1 382 0,0
1 236 36,3 1 285 28,4 1 334 14,3 1 383 2,2
1 237 35,7 1 286 29,4 1 335 14,1 1 384 4,5
1 238 35,1 1 287 30,4 1 336 14,0 1 385 6,6
1 239 34,5 1 288 31,2 1 337 13,9 1 386 8,6
1 240 33,9 1 289 31,9 1 338 13,8 1 387 10,6
1 241 33,6 1 290 32,5 1 339 13,7 1 388 12,5
1 242 33,5 1 291 33,0 1 340 13,6 1 389 14,4
1 243 33,6 1 292 33,4 1 341 13,5 1 390 16,3
1 244 33,9 1 293 33,8 1 342 13,4 1 391 17,9
1 245 34,3 1 294 34,1 1 343 13,3 1 392 19,1
1 246 34,7 1 295 34,3 1 344 13,2 1 393 19,9
1 247 35,1 1 296 34,3 1 345 13,2 1 394 20,3
1 248 35,5 1 297 33,9 1 346 13,2 1 395 20,5
1 249 35,9 1 298 33,3 1 347 13,4 1 396 20,7
1 250 36,4 1 299 32,6 1 348 13,5 1 397 21,0
1 251 36,9 1 300 31,8 1 349 13,7 1 398 21,6
1 252 37,4 1 301 30,7 1 350 13,8 1 399 22,6
1 253 37,9 1 302 29,6 1 351 14,0 1 400 23,7
1 254 38,3 1 303 28,6 1 352 14,1 1 401 24,8
1 255 38,7 1 304 27,8 1 353 14,3 1 402 25,7
1 256 39,1 1 305 27,0 1 354 14,4 1 403 26,2
1 257 39,3 1 306 26,4 1 355 14,4 1 404 26,4
1 258 39,5 1 307 25,8 1 356 14,4 1 405 26,4
1 259 39,7 1 308 25,3 1 357 14,3 1 406 26,4
1 407 26,5 1 456 0,0 1 505 4,6 1 554 48,5
1 408 26,6 1 457 0,0 1 506 6,1 1 555 48,7
1 409 26,8 1 458 0,0 1 507 7,8 1 556 48,9
1 410 26,9 1 459 0,0 1 508 9,5 1 557 49,1
1 411 27,2 1 460 0,0 1 509 11,3 1 558 49,1
1 412 27,5 1 461 0,0 1 510 13,2 1 559 49,0
1 413 28,0 1 462 0,0 1 511 15,0 1 560 48,8ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/177  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 414 28,8 1 463 0,0 1 512 16,8 1 561 48,6
1 415 29,9 1 464 0,0 1 513 18,4 1 562 48,5
1 416 31,0 1 465 0,0 1 514 20,1 1 563 48,4
1 417 31,9 1 466 0,0 1 515 21,6 1 564 48,3
1 418 32,5 1 467 0,0 1 516 23,1 1 565 48,2
1 419 32,6 1 468 0,0 1 517 24,6 1 566 48,1
1 420 32,4 1 469 0,0 1 518 26,0 1 567 47,5
1 421 32,0 1 470 0,0 1 519 27,5 1 568 46,7
1 422 31,3 1 471 0,0 1 520 29,0 1 569 45,7
1 423 30,3 1 472 0,0 1 521 30,6 1 570 44,6
1 424 28,0 1 473 0,0 1 522 32,1 1 571 42,9
1 425 27,0 1 474 0,0 1 523 33,7 1 572 40,8
1 426 24,0 1 475 0,0 1 524 35,3 1 573 38,2
1 427 22,5 1 476 0,0 1 525 36,8 1 574 35,3
1 428 19,0 1 477 0,0 1 526 38,1 1 575 31,8
1 429 17,5 1 478 0,0 1 527 39,3 1 576 28,7
1 430 14,0 1 479 0,0 1 528 40,4 1 577 25,8
1 431 12,5 1 480 0,0 1 529 41,2 1 578 22,9
1 432 9,0 1 481 0,0 1 530 41,9 1 579 20,2
1 433 7,5 1 482 0,0 1 531 42,6 1 580 17,3
1 434 4,0 1 483 0,0 1 532 43,3 1 581 15,0
1 435 2,9 1 484 0,0 1 533 44,0 1 582 12,3
1 436 0,0 1 485 0,0 1 534 44,6 1 583 10,3
1 437 0,0 1 486 0,0 1 535 45,3 1 584 7,8
1 438 0,0 1 487 0,0 1 536 45,5 1 585 6,5
1 439 0,0 1 488 0,0 1 537 45,5 1 586 4,4
1 440 0,0 1 489 0,0 1 538 45,2 1 587 3,2
1 441 0,0 1 490 0,0 1 539 44,7 1 588 1,2
1 442 0,0 1 491 0,0 1 540 44,2 1 589 0,0
1 443 0,0 1 492 0,0 1 541 43,6 1 590 0,0
1 444 0,0 1 493 0,0 1 542 43,1 1 591 0,0
1 445 0,0 1 494 0,0 1 543 42,8 1 592 0,0
1 446 0,0 1 495 0,0 1 544 42,7 1 593 0,0
1 447 0,0 1 496 0,0 1 545 42,8 1 594 0,0
1 448 0,0 1 497 0,0 1 546 43,3 1 595 0,0
1 449 0,0 1 498 0,0 1 547 43,9 1 596 0,0
1 450 0,0 1 499 0,0 1 548 44,6 1 597 0,0
1 451 0,0 1 500 0,0 1 549 45,4 1 598 0,0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/178 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 452 0,0 1 501 0,0 1 550 46,3 1 599 0,0
1 453 0,0 1 502 0,0 1 551 47,2 1 600 0,0
1 454 0,0 1 503 1,6 1 552 47,8 1 601 0,0
1 455 0,0 1 504 3,1 1 553 48,2 1 602 0,0
1 603 0,0
1 604 0,0
1 605 0,0
1 606 0,0
1 607 0,0
1 608 0,0
1 609 0,0
1 610 0,0
1 611 0,0
5. 2. klassi sõidukite WLTC tsükk el
Joonis A1/3
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Low2
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/179  
Joonis A1/4
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium 2
Joonis A1/5
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas High 2
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/180 26.11.2021  
Joonis A1/6
Seda joonist kohaldatak se ainult 1A-ta seme suhtes.
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Extra High 2
Tabel A1/3
2. klassi sõidukite WLTC faas Low2 (589. sekund on faasi Low1 lõpp ja faasi Medium 1 algus) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
0 0,0 47 11,6 94 0,0 141 36,8
1 0,0 48 12,4 95 0,0 142 35,1
2 0,0 49 13,2 96 0,0 143 32,2
3 0,0 50 14,2 97 0,0 144 31,1
4 0,0 51 14,8 98 0,0 145 30,8
5 0,0 52 14,7 99 0,0 146 29,7
6 0,0 53 14,4 100 0,0 147 29,4
7 0,0 54 14,1 101 0,0 148 29,0
8 0,0 55 13,6 102 0,0 149 28,5
9 0,0 56 13,0 103 0,0 150 26,0
10 0,0 57 12,4 104 0,0 151 23,4
11 0,0 58 11,8 105 0,0 152 20,7
12 0,0 59 11,2 106 0,0 153 17,4
13 1,2 60 10,6 107 0,8 154 15,2
14 2,6 61 9,9 108 1,4 155 13,5
15 4,9 62 9,0 109 2,3 156 13,0
16 7,3 63 8,2 110 3,5 157 12,4ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/181  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
17 9,4 64 7,0 111 4,7 158 12,3
18 11,4 65 4,8 112 5,9 159 12,2
19 12,7 66 2,3 113 7,4 160 12,3
20 13,3 67 0,0 114 9,2 161 12,4
21 13,4 68 0,0 115 11,7 162 12,5
22 13,3 69 0,0 116 13,5 163 12,7
23 13,1 70 0,0 117 15,0 164 12,8
24 12,5 71 0,0 118 16,2 165 13,2
25 11,1 72 0,0 119 16,8 166 14,3
26 8,9 73 0,0 120 17,5 167 16,5
27 6,2 74 0,0 121 18,8 168 19,4
28 3,8 75 0,0 122 20,3 169 21,7
29 1,8 76 0,0 123 22,0 170 23,1
30 0,0 77 0,0 124 23,6 171 23,5
31 0,0 78 0,0 125 24,8 172 24,2
32 0,0 79 0,0 126 25,6 173 24,8
33 0,0 80 0,0 127 26,3 174 25,4
34 1,5 81 0,0 128 27,2 175 25,8
35 2,8 82 0,0 129 28,3 176 26,5
36 3,6 83 0,0 130 29,6 177 27,2
37 4,5 84 0,0 131 30,9 178 28,3
38 5,3 85 0,0 132 32,2 179 29,9
39 6,0 86 0,0 133 33,4 180 32,4
40 6,6 87 0,0 134 35,1 181 35,1
41 7,3 88 0,0 135 37,2 182 37,5
42 7,9 89 0,0 136 38,7 183 39,2
43 8,6 90 0,0 137 39,0 184 40,5
44 9,3 91 0,0 138 40,1 185 41,4
45 10 92 0,0 139 40,4 186 42,0
46 10,8 93 0,0 140 39,7 187 42,5
188 43,2 237 33,5 286 32,5 335 25,0
189 44,4 238 35,8 287 30,9 336 24,6
190 45,9 239 37,6 288 28,6 337 23,9
191 47,6 240 38,8 289 25,9 338 23,0
192 49,0 241 39,6 290 23,1 339 21,8
193 50,0 242 40,1 291 20,1 340 20,7
194 50,2 243 40,9 292 17,3 341 19,6
195 50,1 244 41,8 293 15,1 342 18,7ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/182 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
196 49,8 245 43,3 294 13,7 343 18,1
197 49,4 246 44,7 295 13,4 344 17,5
198 48,9 247 46,4 296 13,9 345 16,7
199 48,5 248 47,9 297 15,0 346 15,4
200 48,3 249 49,6 298 16,3 347 13,6
201 48,2 250 49,6 299 17,4 348 11,2
202 47,9 251 48,8 300 18,2 349 8,6
203 47,1 252 48,0 301 18,6 350 6,0
204 45,5 253 47,5 302 19,0 351 3,1
205 43,2 254 47,1 303 19,4 352 1,2
206 40,6 255 46,9 304 19,8 353 0,0
207 38,5 256 45,8 305 20,1 354 0,0
208 36,9 257 45,8 306 20,5 355 0,0
209 35,9 258 45,8 307 20,2 356 0,0
210 35,3 259 45,9 308 18,6 357 0,0
211 34,8 260 46,2 309 16,5 358 0,0
212 34,5 261 46,4 310 14,4 359 0,0
213 34,2 262 46,6 311 13,4 360 1,4
214 34,0 263 46,8 312 12,9 361 3,2
215 33,8 264 47,0 313 12,7 362 5,6
216 33,6 265 47,3 314 12,4 363 8,1
217 33,5 266 47,5 315 12,4 364 10,3
218 33,5 267 47,9 316 12,8 365 12,1
219 33,4 268 48,3 317 14,1 366 12,6
220 33,3 269 48,3 318 16,2 367 13,6
221 33,3 270 48,2 319 18,8 368 14,5
222 33,2 271 48,0 320 21,9 369 15,6
223 33,1 272 47,7 321 25,0 370 16,8
224 33,0 273 47,2 322 28,4 371 18,2
225 32,9 274 46,5 323 31,3 372 19,6
226 32,8 275 45,2 324 34,0 373 20,9
227 32,7 276 43,7 325 34,6 374 22,3
228 32,5 277 42,0 326 33,9 375 23,8
229 32,3 278 40,4 327 31,9 376 25,4
230 31,8 279 39,0 328 30,0 377 27,0
231 31,4 280 37,7 329 29,0 378 28,6
232 30,9 281 36,4 330 27,9 379 30,2
233 30,6 282 35,2 331 27,1 380 31,2ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/183  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
234 30,6 283 34,3 332 26,4 381 31,2
235 30,7 284 33,8 333 25,9 382 30,7
236 32,0 285 33,3 334 25,5 383 29,5
384 28,6 433 0,0 482 2,5 531 26,0
385 27,7 434 0,0 483 5,2 532 26,5
386 26,9 435 0,0 484 7,9 533 26,9
387 26,1 436 0,0 485 10,3 534 27,3
388 25,4 437 0,0 486 12,7 535 27,9
389 24,6 438 0,0 487 15,0 536 30,3
390 23,6 439 0,0 488 17,4 537 33,2
391 22,6 440 0,0 489 19,7 538 35,4
392 21,7 441 0,0 490 21,9 539 38,0
393 20,7 442 0,0 491 24,1 540 40,1
394 19,8 443 0,0 492 26,2 541 42,7
395 18,8 444 0,0 493 28,1 542 44,5
396 17,7 445 0,0 494 29,7 543 46,3
397 16,6 446 0,0 495 31,3 544 47,6
398 15,6 447 0,0 496 33,0 545 48,8
399 14,8 448 0,0 497 34,7 546 49,7
400 14,3 449 0,0 498 36,3 547 50,6
401 13,8 450 0,0 499 38,1 548 51,4
402 13,4 451 0,0 500 39,4 549 51,4
403 13,1 452 0,0 501 40,4 550 50,2
404 12,8 453 0,0 502 41,2 551 47,1
405 12,3 454 0,0 503 42,1 552 44,5
406 11,6 455 0,0 504 43,2 553 41,5
407 10,5 456 0,0 505 44,3 554 38,5
408 9,0 457 0,0 506 45,7 555 35,5
409 7,2 458 0,0 507 45,4 556 32,5
410 5,2 459 0,0 508 44,5 557 29,5
411 2,9 460 0,0 509 42,5 558 26,5
412 1,2 461 0,0 510 39,5 559 23,5
413 0,0 462 0,0 511 36,5 560 20,4
414 0,0 463 0,0 512 33,5 561 17,5
415 0,0 464 0,0 513 30,4 562 14,5
416 0,0 465 0,0 514 27,0 563 11,5
417 0,0 466 0,0 515 23,6 564 8,5
418 0,0 467 0,0 516 21,0 565 5,6ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/184 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
419 0,0 468 0,0 517 19,5 566 2,6
420 0,0 469 0,0 518 17,6 567 0,0
421 0,0 470 0,0 519 16,1 568 0,0
422 0,0 471 0,0 520 14,5 569 0,0
423 0,0 472 0,0 521 13,5 570 0,0
424 0,0 473 0,0 522 13,7 571 0,0
425 0,0 474 0,0 523 16,0 572 0,0
426 0,0 475 0,0 524 18,1 573 0,0
427 0,0 476 0,0 525 20,8 574 0,0
428 0,0 477 0,0 526 21,5 575 0,0
429 0,0 478 0,0 527 22,5 576 0,0
430 0,0 479 0,0 528 23,4 577 0,0
431 0,0 480 0,0 529 24,5 578 0,0
432 0,0 481 1,4 530 25,6 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Tabel A1/4
2. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium 2 (faas algab 589. sekundil) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
590 0,0 637 38,6 684 59,3 731 55,3
591 0,0 638 39,8 685 60,2 732 55,1
592 0,0 639 40,6 686 61,3 733 54,8
593 0,0 640 41,1 687 62,4 734 54,6
594 0,0 641 41,9 688 63,4 735 54,5
595 0,0 642 42,8 689 64,4 736 54,3
596 0,0 643 44,3 690 65,4 737 53,9
597 0,0 644 45,7 691 66,3 738 53,4ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/185  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
598 0,0 645 47,4 692 67,2 739 52,6
599 0,0 646 48,9 693 68,0 740 51,5
600 0,0 647 50,6 694 68,8 741 50,2
601 1,6 648 52,0 695 69,5 742 48,7
602 3,6 649 53,7 696 70,1 743 47,0
603 6,3 650 55,0 697 70,6 744 45,1
604 9,0 651 56,8 698 71,0 745 43,0
605 11,8 652 58,0 699 71,6 746 40,6
606 14,2 653 59,8 700 72,2 747 38,1
607 16,6 654 61,1 701 72,8 748 35,4
608 18,5 655 62,4 702 73,5 749 32,7
609 20,8 656 63,0 703 74,1 750 30,0
610 23,4 657 63,5 704 74,3 751 27,5
611 26,9 658 63,0 705 74,3 752 25,3
612 30,3 659 62,0 706 73,7 753 23,4
613 32,8 660 60,4 707 71,9 754 22,0
614 34,1 661 58,6 708 70,5 755 20,8
615 34,2 662 56,7 709 68,9 756 19,8
616 33,6 663 55,0 710 67,4 757 18,9
617 32,1 664 53,7 711 66,0 758 18,0
618 30,0 665 52,7 712 64,7 759 17,0
619 27,5 666 51,9 713 63,7 760 16,1
620 25,1 667 51,4 714 62,9 761 15,5
621 22,8 668 51,0 715 62,2 762 14,4
622 20,5 669 50,7 716 61,7 763 14,9
623 17,9 670 50,6 717 61,2 764 15,9
624 15,1 671 50,8 718 60,7 765 17,1
625 13,4 672 51,2 719 60,3 766 18,3
626 12,8 673 51,7 720 59,9 767 19,4
627 13,7 674 52,3 721 59,6 768 20,4
628 16,0 675 53,1 722 59,3 769 21,2
629 18,1 676 53,8 723 59,0 770 21,9
630 20,8 677 54,5 724 58,6 771 22,7
631 23,7 678 55,1 725 58,0 772 23,4
632 26,5 679 55,9 726 57,5 773 24,2
633 29,3 680 56,5 727 56,9 774 24,3
634 32,0 681 57,1 728 56,3 775 24,2
635 34,5 682 57,8 729 55,9 776 24,1ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/186 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
636 36,8 683 58,5 730 55,6 777 23,8
778 23,0 827 59,9 876 46,9 925 49,0
779 22,6 828 60,7 877 47,1 926 48,5
780 21,7 829 61,4 878 47,5 927 48,0
781 21,3 830 62,0 879 47,8 928 47,5
782 20,3 831 62,5 880 48,3 929 47,0
783 19,1 832 62,9 881 48,8 930 46,9
784 18,1 833 63,2 882 49,5 931 46,8
785 16,9 834 63,4 883 50,2 932 46,8
786 16,0 835 63,7 884 50,8 933 46,8
787 14,8 836 64,0 885 51,4 934 46,9
788 14,5 837 64,4 886 51,8 935 46,9
789 13,7 838 64,9 887 51,9 936 46,9
790 13,5 839 65,5 888 51,7 937 46,9
791 12,9 840 66,2 889 51,2 938 46,9
792 12,7 841 67,0 890 50,4 939 46,8
793 12,5 842 67,8 891 49,2 940 46,6
794 12,5 843 68,6 892 47,7 941 46,4
795 12,6 844 69,4 893 46,3 942 46,0
796 13,0 845 70,1 894 45,1 943 45,5
797 13,6 846 70,9 895 44,2 944 45,0
798 14,6 847 71,7 896 43,7 945 44,5
799 15,7 848 72,5 897 43,4 946 44,2
800 17,1 849 73,2 898 43,1 947 43,9
801 18,7 850 73,8 899 42,5 948 43,7
802 20,2 851 74,4 900 41,8 949 43,6
803 21,9 852 74,7 901 41,1 950 43,6
804 23,6 853 74,7 902 40,3 951 43,5
805 25,4 854 74,6 903 39,7 952 43,5
806 27,1 855 74,2 904 39,3 953 43,4
807 28,9 856 73,5 905 39,2 954 43,3
808 30,4 857 72,6 906 39,3 955 43,1
809 32,0 858 71,8 907 39,6 956 42,9
810 33,4 859 71,0 908 40,0 957 42,7
811 35,0 860 70,1 909 40,7 958 42,5
812 36,4 861 69,4 910 41,4 959 42,4
813 38,1 862 68,9 911 42,2 960 42,2
814 39,7 863 68,4 912 43,1 961 42,1ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/187  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
815 41,6 864 67,9 913 44,1 962 42,0
816 43,3 865 67,1 914 44,9 963 41,8
817 45,1 866 65,8 915 45,6 964 41,7
818 46,9 867 63,9 916 46,4 965 41,5
819 48,7 868 61,4 917 47,0 966 41,3
820 50,5 869 58,4 918 47,8 967 41,1
821 52,4 870 55,4 919 48,3 968 40,8
822 54,1 871 52,4 920 48,9 969 40,3
823 55,7 872 50,0 921 49,4 970 39,6
824 56,8 873 48,3 922 49,8 971 38,5
825 57,9 874 47,3 923 49,6 972 37,0
826 59,0 875 46,8 924 49,3 973 35,1
974 33,0
975 30,6
976 27,9
977 25,1
978 22,0
979 18,8
980 15,5
981 12,3
982 8,8
983 6,0
984 3,6
985 1,6
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0
997 0,0
998 0,0
999 0,0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/188 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tabel A1/5
2. klassi sõidukite WLTC faas High 2 (1022. sekund on faasi Medium 2 lõpp ja faasi High 2 algus) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 023 0,0 1 070 46,0 1 117 73,9 1 164 71,7
1 024 0,0 1 071 46,4 1 118 74,9 1 165 69,9
1 025 0,0 1 072 47,0 1 119 75,7 1 166 67,9
1 026 0,0 1 073 47,4 1 120 76,4 1 167 65,7
1 027 1,1 1 074 48,0 1 121 77,1 1 168 63,5
1 028 3,0 1 075 48,4 1 122 77,6 1 169 61,2
1 029 5,7 1 076 49,0 1 123 78,0 1 170 59,0
1 030 8,4 1 077 49,4 1 124 78,2 1 171 56,8ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/189  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 031 11,1 1 078 50,0 1 125 78,4 1 172 54,7
1 032 14,0 1 079 50,4 1 126 78,5 1 173 52,7
1 033 17,0 1 080 50,8 1 127 78,5 1 174 50,9
1 034 20,1 1 081 51,1 1 128 78,6 1 175 49,4
1 035 22,7 1 082 51,3 1 129 78,7 1 176 48,1
1 036 23,6 1 083 51,3 1 130 78,9 1 177 47,1
1 037 24,5 1 084 51,3 1 131 79,1 1 178 46,5
1 038 24,8 1 085 51,3 1 132 79,4 1 179 46,3
1 039 25,1 1 086 51,3 1 133 79,8 1 180 46,5
1 040 25,3 1 087 51,3 1 134 80,1 1 181 47,2
1 041 25,5 1 088 51,3 1 135 80,5 1 182 48,3
1 042 25,7 1 089 51,4 1 136 80,8 1 183 49,7
1 043 25,8 1 090 51,6 1 137 81,0 1 184 51,3
1 044 25,9 1 091 51,8 1 138 81,2 1 185 53,0
1 045 26,0 1 092 52,1 1 139 81,3 1 186 54,9
1 046 26,1 1 093 52,3 1 140 81,2 1 187 56,7
1 047 26,3 1 094 52,6 1 141 81,0 1 188 58,6
1 048 26,5 1 095 52,8 1 142 80,6 1 189 60,2
1 049 26,8 1 096 52,9 1 143 80,0 1 190 61,6
1 050 27,1 1 097 53,0 1 144 79,1 1 191 62,2
1 051 27,5 1 098 53,0 1 145 78,0 1 192 62,5
1 052 28,0 1 099 53,0 1 146 76,8 1 193 62,8
1 053 28,6 1 100 53,1 1 147 75,5 1 194 62,9
1 054 29,3 1 101 53,2 1 148 74,1 1 195 63,0
1 055 30,4 1 102 53,3 1 149 72,9 1 196 63,0
1 056 31,8 1 103 53,4 1 150 71,9 1 197 63,1
1 057 33,7 1 104 53,5 1 151 71,2 1 198 63,2
1 058 35,8 1 105 53,7 1 152 70,9 1 199 63,3
1 059 37,8 1 106 55,0 1 153 71,0 1 200 63,5
1 060 39,5 1 107 56,8 1 154 71,5 1 201 63,7
1 061 40,8 1 108 58,8 1 155 72,3 1 202 63,9
1 062 41,8 1 109 60,9 1 156 73,2 1 203 64,1
1 063 42,4 1 110 63,0 1 157 74,1 1 204 64,3
1 064 43,0 1 111 65,0 1 158 74,9 1 205 66,1
1 065 43,4 1 112 66,9 1 159 75,4 1 206 67,9
1 066 44,0 1 113 68,6 1 160 75,5 1 207 69,7
1 067 44,4 1 114 70,1 1 161 75,2 1 208 71,4
1 068 45,0 1 115 71,5 1 162 74,5 1 209 73,1ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/190 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 069 45,4 1 116 72,8 1 163 73,3 1 210 74,7
1 211 76,2 1 260 35,4 1 309 72,3 1 358 70,8
1 212 77,5 1 261 32,7 1 310 71,9 1 359 70,8
1 213 78,6 1 262 30,0 1 311 71,3 1 360 70,9
1 214 79,7 1 263 29,9 1 312 70,9 1 361 70,9
1 215 80,6 1 264 30,0 1 313 70,5 1 362 70,9
1 216 81,5 1 265 30,2 1 314 70,0 1 363 70,9
1 217 82,2 1 266 30,4 1 315 69,6 1 364 71,0
1 218 83,0 1 267 30,6 1 316 69,2 1 365 71,0
1 219 83,7 1 268 31,6 1 317 68,8 1 366 71,1
1 220 84,4 1 269 33,0 1 318 68,4 1 367 71,2
1 221 84,9 1 270 33,9 1 319 67,9 1 368 71,3
1 222 85,1 1 271 34,8 1 320 67,5 1 369 71,4
1 223 85,2 1 272 35,7 1 321 67,2 1 370 71,5
1 224 84,9 1 273 36,6 1 322 66,8 1 371 71,7
1 225 84,4 1 274 37,5 1 323 65,6 1 372 71,8
1 226 83,6 1 275 38,4 1 324 63,3 1 373 71,9
1 227 82,7 1 276 39,3 1 325 60,2 1 374 71,9
1 228 81,5 1 277 40,2 1 326 56,2 1 375 71,9
1 229 80,1 1 278 40,8 1 327 52,2 1 376 71,9
1 230 78,7 1 279 41,7 1 328 48,4 1 377 71,9
1 231 77,4 1 280 42,4 1 329 45,0 1 378 71,9
1 232 76,2 1 281 43,1 1 330 41,6 1 379 71,9
1 233 75,4 1 282 43,6 1 331 38,6 1 380 72,0
1 234 74,8 1 283 44,2 1 332 36,4 1 381 72,1
1 235 74,3 1 284 44,8 1 333 34,8 1 382 72,4
1 236 73,8 1 285 45,5 1 334 34,2 1 383 72,7
1 237 73,2 1 286 46,3 1 335 34,7 1 384 73,1
1 238 72,4 1 287 47,2 1 336 36,3 1 385 73,4
1 239 71,6 1 288 48,1 1 337 38,5 1 386 73,8
1 240 70,8 1 289 49,1 1 338 41,0 1 387 74,0
1 241 69,9 1 290 50,0 1 339 43,7 1 388 74,1
1 242 67,9 1 291 51,0 1 340 46,5 1 389 74,0
1 243 65,7 1 292 51,9 1 341 49,1 1 390 73,0
1 244 63,5 1 293 52,7 1 342 51,6 1 391 72,0
1 245 61,2 1 294 53,7 1 343 53,9 1 392 71,0
1 246 59,0 1 295 55,0 1 344 56,0 1 393 70,0
1 247 56,8 1 296 56,8 1 345 57,9 1 394 69,0ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/191  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 248 54,7 1 297 58,8 1 346 59,7 1 395 68,0
1 249 52,7 1 298 60,9 1 347 61,2 1 396 67,7
1 250 50,9 1 299 63,0 1 348 62,5 1 397 66,7
1 251 49,4 1 300 65,0 1 349 63,5 1 398 66,6
1 252 48,1 1 301 66,9 1 350 64,3 1 399 66,7
1 253 47,1 1 302 68,6 1 351 65,3 1 400 66,8
1 254 46,5 1 303 70,1 1 352 66,3 1 401 66,9
1 255 46,3 1 304 71,0 1 353 67,3 1 402 66,9
1 256 45,1 1 305 71,8 1 354 68,3 1 403 66,9
1 257 43,0 1 306 72,8 1 355 69,3 1 404 66,9
1 258 40,6 1 307 72,9 1 356 70,3 1 405 66,9
1 259 38,1 1 308 73,0 1 357 70,8 1 406 66,9
1 407 66,9 1 456 0,0
1 408 67,0 1 457 0,0
1 409 67,1 1 458 0,0
1 410 67,3 1 459 0,0
1 411 67,5 1 460 0,0
1 412 67,8 1 461 0,0
1 413 68,2 1 462 0,0
1 414 68,6 1 463 0,0
1 415 69,0 1 464 0,0
1 416 69,3 1 465 0,0
1 417 69,3 1 466 0,0
1 418 69,2 1 467 0,0
1 419 68,8 1 468 0,0
1 420 68,2 1 469 0,0
1 421 67,6 1 470 0,0
1 422 67,4 1 471 0,0
1 423 67,2 1 472 0,0
1 424 66,9 1 473 0,0
1 425 66,3 1 474 0,0
1 426 65,4 1 475 0,0
1 427 64,0 1 476 0,0
1 428 62,4 1 477 0,0
1 429 60,6
1 430 58,6
1 431 56,7
1 432 54,8ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/192 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 433 53,0
1 434 51,3
1 435 49,6
1 436 47,8
1 437 45,5
1 438 42,8
1 439 39,8
1 440 36,5
1 441 33,0
1 442 29,5
1 443 25,8
1 444 22,1
1 445 18,6
1 446 15,3
1 447 12,4
1 448 9,6
1 449 6,6
1 450 3,8
1 451 1,6
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Tabel A1/6
Seda tabelit kohaldat akse ainult 1A-taseme suhtes. 
2. klassi sõidukite WLTC faas Extra High 2 (1477. sekund on faasi High 2 lõpp ja faasi Extra High 2 algus) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 478 0,0 1 525 63,4 1 572 107,4 1 619 113,7
1 479 1,1 1 526 64,5 1 573 108,7 1 620 114,1
1 480 2,3 1 527 65,7 1 574 109,9 1 621 114,4
1 481 4,6 1 528 66,9 1 575 111,2 1 622 114,6
1 482 6,5 1 529 68,1 1 576 112,3 1 623 114,7
1 483 8,9 1 530 69,1 1 577 113,4 1 624 114,7
1 484 10,9 1 531 70,0 1 578 114,4 1 625 114,7ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/193  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 485 13,5 1 532 70,9 1 579 115,3 1 626 114,6
1 486 15,2 1 533 71,8 1 580 116,1 1 627 114,5
1 487 17,6 1 534 72,6 1 581 116,8 1 628 114,5
1 488 19,3 1 535 73,4 1 582 117,4 1 629 114,5
1 489 21,4 1 536 74,0 1 583 117,7 1 630 114,7
1 490 23,0 1 537 74,7 1 584 118,2 1 631 115,0
1 491 25,0 1 538 75,2 1 585 118,1 1 632 115,6
1 492 26,5 1 539 75,7 1 586 117,7 1 633 116,4
1 493 28,4 1 540 76,4 1 587 117,0 1 634 117,3
1 494 29,8 1 541 77,2 1 588 116,1 1 635 118,2
1 495 31,7 1 542 78,2 1 589 115,2 1 636 118,8
1 496 33,7 1 543 78,9 1 590 114,4 1 637 119,3
1 497 35,8 1 544 79,9 1 591 113,6 1 638 119,6
1 498 38,1 1 545 81,1 1 592 113,0 1 639 119,7
1 499 40,5 1 546 82,4 1 593 112,6 1 640 119,5
1 500 42,2 1 547 83,7 1 594 112,2 1 641 119,3
1 501 43,5 1 548 85,4 1 595 111,9 1 642 119,2
1 502 44,5 1 549 87,0 1 596 111,6 1 643 119,0
1 503 45,2 1 550 88,3 1 597 111,2 1 644 118,8
1 504 45,8 1 551 89,5 1 598 110,7 1 645 118,8
1 505 46,6 1 552 90,5 1 599 110,1 1 646 118,8
1 506 47,4 1 553 91,3 1 600 109,3 1 647 118,8
1 507 48,5 1 554 92,2 1 601 108,4 1 648 118,8
1 508 49,7 1 555 93,0 1 602 107,4 1 649 118,9
1 509 51,3 1 556 93,8 1 603 106,7 1 650 119,0
1 510 52,9 1 557 94,6 1 604 106,3 1 651 119,0
1 511 54,3 1 558 95,3 1 605 106,2 1 652 119,1
1 512 55,6 1 559 95,9 1 606 106,4 1 653 119,2
1 513 56,8 1 560 96,6 1 607 107,0 1 654 119,4
1 514 57,9 1 561 97,4 1 608 107,5 1 655 119,6
1 515 58,9 1 562 98,1 1 609 107,9 1 656 119,9
1 516 59,7 1 563 98,7 1 610 108,4 1 657 120,1
1 517 60,3 1 564 99,5 1 611 108,9 1 658 120,3
1 518 60,7 1 565 100,3 1 612 109,5 1 659 120,4
1 519 60,9 1 566 101,1 1 613 110,2 1 660 120,5
1 520 61,0 1 567 101,9 1 614 110,9 1 661 120,5
1 521 61,1 1 568 102,8 1 615 111,6 1 662 120,5
1 522 61,4 1 569 103,8 1 616 112,2 1 663 120,5ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/194 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 523 61,8 1 570 105,0 1 617 112,8 1 664 120,4
1 524 62,5 1 571 106,1 1 618 113,3 1 665 120,3
1 666 120,1 1 715 120,4 1 764 82,6
1 667 119,9 1 716 120,8 1 765 81,9
1 668 119,6 1 717 121,1 1 766 81,1
1 669 119,5 1 718 121,6 1 767 80,0
1 670 119,4 1 719 121,8 1 768 78,7
1 671 119,3 1 720 122,1 1 769 76,9
1 672 119,3 1 721 122,4 1 770 74,6
1 673 119,4 1 722 122,7 1 771 72,0
1 674 119,5 1 723 122,8 1 772 69,0
1 675 119,5 1 724 123,1 1 773 65,6
1 676 119,6 1 725 123,1 1 774 62,1
1 677 119,6 1 726 122,8 1 775 58,5
1 678 119,6 1 727 122,3 1 776 54,7
1 679 119,4 1 728 121,3 1 777 50,9
1 680 119,3 1 729 119,9 1 778 47,3
1 681 119,0 1 730 118,1 1 779 43,8
1 682 118,8 1 731 115,9 1 780 40,4
1 683 118,7 1 732 113,5 1 781 37,4
1 684 118,8 1 733 111,1 1 782 34,3
1 685 119,0 1 734 108,6 1 783 31,3
1 686 119,2 1 735 106,2 1 784 28,3
1 687 119,6 1 736 104,0 1 785 25,2
1 688 120,0 1 737 101,1 1 786 22,0
1 689 120,3 1 738 98,3 1 787 18,9
1 690 120,5 1 739 95,7 1 788 16,1
1 691 120,7 1 740 93,5 1 789 13,4
1 692 120,9 1 741 91,5 1 790 11,1
1 693 121,0 1 742 90,7 1 791 8,9
1 694 121,1 1 743 90,4 1 792 6,9
1 695 121,2 1 744 90,2 1 793 4,9
1 696 121,3 1 745 90,2 1 794 2,8
1 697 121,4 1 746 90,1 1 795 0,0
1 698 121,5 1 747 90,0 1 796 0,0
1 699 121,5 1 748 89,8 1 797 0,0
1 700 121,5 1 749 89,6 1 798 0,0
1 701 121,4 1 750 89,4 1 799 0,0ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/195  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 702 121,3 1 751 89,2 1 800 0,0
1 703 121,1 1 752 88,9
1 704 120,9 1 753 88,5
1 705 120,6 1 754 88,1
1 706 120,4 1 755 87,6
1 707 120,2 1 756 87,1
1 708 120,1 1 757 86,6
1 709 119,9 1 758 86,1
1 710 119,8 1 759 85,5
1 711 119,8 1 760 85,0
1 712 119,9 1 761 84,4
1 713 120,0 1 762 83,8
1 714 120,2 1 763 83,2
6. 3. klassi sõidukite WLTC tsükk el
Joonis A1/7
3. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Low3
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/196 26.11.2021  
Joonis A1/8
3.a klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium 3a
Joonis A1/9
3.b klassi sõidukite WLTC tsükli faas Medium 3b
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/197  
Joonis A1/10
3.a klassi sõidukite WLTC tsükli faas High 3a
Joonis A1/11
3.b klassi sõidukite WLTC tsükli faas High 3b
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/198 26.11.2021  
Joonis A1/12
Seda joonist kohaldatak se ainult 1A-ta seme suhtes.
3. klassi sõidukite WLTC tsükli faas Extra High 3
Tabel A1/7
3. klassi sõidukite WLTC faas Low3 (589. sekund on faasi Low3 lõpp ja faasi Medium 3 algus) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
0 0,0 47 19,5 94 12,0 141 11,7
1 0,0 48 18,4 95 9,1 142 16,4
2 0,0 49 17,8 96 5,8 143 18,9
3 0,0 50 17,8 97 3,6 144 19,9
4 0,0 51 17,4 98 2,2 145 20,8
5 0,0 52 15,7 99 0,0 146 22,8
6 0,0 53 13,1 100 0,0 147 25,4
7 0,0 54 12,1 101 0,0 148 27,7
8 0,0 55 12,0 102 0,0 149 29,2
9 0,0 56 12,0 103 0,0 150 29,8
10 0,0 57 12,0 104 0,0 151 29,4
11 0,0 58 12,3 105 0,0 152 27,2
12 0,2 59 12,6 106 0,0 153 22,6
13 1,7 60 14,7 107 0,0 154 17,3
14 5,4 61 15,3 108 0,0 155 13,3ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/199  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
15 9,9 62 15,9 109 0,0 156 12,0
16 13,1 63 16,2 110 0,0 157 12,6
17 16,9 64 17,1 111 0,0 158 14,1
18 21,7 65 17,8 112 0,0 159 17,2
19 26,0 66 18,1 113 0,0 160 20,1
20 27,5 67 18,4 114 0,0 161 23,4
21 28,1 68 20,3 115 0,0 162 25,5
22 28,3 69 23,2 116 0,0 163 27,6
23 28,8 70 26,5 117 0,0 164 29,5
24 29,1 71 29,8 118 0,0 165 31,1
25 30,8 72 32,6 119 0,0 166 32,1
26 31,9 73 34,4 120 0,0 167 33,2
27 34,1 74 35,5 121 0,0 168 35,2
28 36,6 75 36,4 122 0,0 169 37,2
29 39,1 76 37,4 123 0,0 170 38,0
30 41,3 77 38,5 124 0,0 171 37,4
31 42,5 78 39,3 125 0,0 172 35,1
32 43,3 79 39,5 126 0,0 173 31,0
33 43,9 80 39,0 127 0,0 174 27,1
34 44,4 81 38,5 128 0,0 175 25,3
35 44,5 82 37,3 129 0,0 176 25,1
36 44,2 83 37,0 130 0,0 177 25,9
37 42,7 84 36,7 131 0,0 178 27,8
38 39,9 85 35,9 132 0,0 179 29,2
39 37,0 86 35,3 133 0,0 180 29,6
40 34,6 87 34,6 134 0,0 181 29,5
41 32,3 88 34,2 135 0,0 182 29,2
42 29,0 89 31,9 136 0,0 183 28,3
43 25,1 90 27,3 137 0,0 184 26,1
44 22,2 91 22,0 138 0,2 185 23,6
45 20,9 92 17,0 139 1,9 186 21,0
46 20,4 93 14,2 140 6,1 187 18,9
188 17,1 237 49,2 286 37,4 335 15,0
189 15,7 238 48,4 287 40,7 336 14,5
190 14,5 239 46,9 288 44,0 337 14,3
191 13,7 240 44,3 289 47,3 338 14,5
192 12,9 241 41,5 290 49,2 339 15,4
193 12,5 242 39,5 291 49,8 340 17,8ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/200 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
194 12,2 243 37,0 292 49,2 341 21,1
195 12,0 244 34,6 293 48,1 342 24,1
196 12,0 245 32,3 294 47,3 343 25,0
197 12,0 246 29,0 295 46,8 344 25,3
198 12,0 247 25,1 296 46,7 345 25,5
199 12,5 248 22,2 297 46,8 346 26,4
200 13,0 249 20,9 298 47,1 347 26,6
201 14,0 250 20,4 299 47,3 348 27,1
202 15,0 251 19,5 300 47,3 349 27,7
203 16,5 252 18,4 301 47,1 350 28,1
204 19,0 253 17,8 302 46,6 351 28,2
205 21,2 254 17,8 303 45,8 352 28,1
206 23,8 255 17,4 304 44,8 353 28,0
207 26,9 256 15,7 305 43,3 354 27,9
208 29,6 257 14,5 306 41,8 355 27,9
209 32,0 258 15,4 307 40,8 356 28,1
210 35,2 259 17,9 308 40,3 357 28,2
211 37,5 260 20,6 309 40,1 358 28,0
212 39,2 261 23,2 310 39,7 359 26,9
213 40,5 262 25,7 311 39,2 360 25,0
214 41,6 263 28,7 312 38,5 361 23,2
215 43,1 264 32,5 313 37,4 362 21,9
216 45,0 265 36,1 314 36,0 363 21,1
217 47,1 266 39,0 315 34,4 364 20,7
218 49,0 267 40,8 316 33,0 365 20,7
219 50,6 268 42,9 317 31,7 366 20,8
220 51,8 269 44,4 318 30,0 367 21,2
221 52,7 270 45,9 319 28,0 368 22,1
222 53,1 271 46,0 320 26,1 369 23,5
223 53,5 272 45,6 321 25,6 370 24,3
224 53,8 273 45,3 322 24,9 371 24,5
225 54,2 274 43,7 323 24,9 372 23,8
226 54,8 275 40,8 324 24,3 373 21,3
227 55,3 276 38,0 325 23,9 374 17,7
228 55,8 277 34,4 326 23,9 375 14,4
229 56,2 278 30,9 327 23,6 376 11,9
230 56,5 279 25,5 328 23,3 377 10,2
231 56,5 280 21,4 329 20,5 378 8,9ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/201  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
232 56,2 281 20,2 330 17,5 379 8,0
233 54,9 282 22,9 331 16,9 380 7,2
234 52,9 283 26,6 332 16,7 381 6,1
235 51,0 284 30,2 333 15,9 382 4,9
236 49,8 285 34,1 334 15,6 383 3,7
384 2,3 433 31,3 482 0,0 531 0,0
385 0,9 434 31,1 483 0,0 532 0,0
386 0,0 435 30,6 484 0,0 533 0,2
387 0,0 436 29,2 485 0,0 534 1,2
388 0,0 437 26,7 486 0,0 535 3,2
389 0,0 438 23,0 487 0,0 536 5,2
390 0,0 439 18,2 488 0,0 537 8,2
391 0,0 440 12,9 489 0,0 538 13
392 0,5 441 7,7 490 0,0 539 18,8
393 2,1 442 3,8 491 0,0 540 23,1
394 4,8 443 1,3 492 0,0 541 24,5
395 8,3 444 0,2 493 0,0 542 24,5
396 12,3 445 0,0 494 0,0 543 24,3
397 16,6 446 0,0 495 0,0 544 23,6
398 20,9 447 0,0 496 0,0 545 22,3
399 24,2 448 0,0 497 0,0 546 20,1
400 25,6 449 0,0 498 0,0 547 18,5
401 25,6 450 0,0 499 0,0 548 17,2
402 24,9 451 0,0 500 0,0 549 16,3
403 23,3 452 0,0 501 0,0 550 15,4
404 21,6 453 0,0 502 0,0 551 14,7
405 20,2 454 0,0 503 0,0 552 14,3
406 18,7 455 0,0 504 0,0 553 13,7
407 17,0 456 0,0 505 0,0 554 13,3
408 15,3 457 0,0 506 0,0 555 13,1
409 14,2 458 0,0 507 0,0 556 13,1
410 13,9 459 0,0 508 0,0 557 13,3
411 14,0 460 0,0 509 0,0 558 13,8
412 14,2 461 0,0 510 0,0 559 14,5
413 14,5 462 0,0 511 0,0 560 16,5
414 14,9 463 0,0 512 0,5 561 17,0
415 15,9 464 0,0 513 2,5 562 17,0
416 17,4 465 0,0 514 6,6 563 17,0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/202 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
417 18,7 466 0,0 515 11,8 564 15,4
418 19,1 467 0,0 516 16,8 565 10,1
419 18,8 468 0,0 517 20,5 566 4,8
420 17,6 469 0,0 518 21,9 567 0,0
421 16,6 470 0,0 519 21,9 568 0,0
422 16,2 471 0,0 520 21,3 569 0,0
423 16,4 472 0,0 521 20,3 570 0,0
424 17,2 473 0,0 522 19,2 571 0,0
425 19,1 474 0,0 523 17,8 572 0,0
426 22,6 475 0,0 524 15,5 573 0,0
427 27,4 476 0,0 525 11,9 574 0,0
428 31,6 477 0,0 526 7,6 575 0,0
429 33,4 478 0,0 527 4,0 576 0,0
430 33,5 479 0,0 528 2,0 577 0,0
431 32,8 480 0,0 529 1,0 578 0,0
432 31,9 481 0,0 530 0,0 579 0,0
580 0,0
581 0,0
582 0,0
583 0,0
584 0,0
585 0,0
586 0,0
587 0,0
588 0,0
589 0,0
Tabel A1/8
3a. klassi sõidukite WLTC faas Medium 3a (589. sekund on faasi Low3 lõpp ja faasi Medium 3a algus) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/203  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 5,2 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,2 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 13,5 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 18,1 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 22,3 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 26,0 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 29,3 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 32,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 36,0 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 39,2 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 42,5 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 45,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,2 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,3 767 20,4
627 46,0 674 38,0 721 20,5 768 24,0
628 46,0 675 40,0 722 23,9 769 29,0
629 46,0 676 40,3 723 26,0 770 32,2
630 46,1 677 40,5 724 28,0 771 36,8
631 46,7 678 39,0 725 31,5 772 39,4
632 47,7 679 35,7 726 33,4 773 43,2ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/204 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
633 48,9 680 31,8 727 36,0 774 45,8
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 49,2
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 51,4
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 54,2
778 56,0 827 37,1 876 75,8 925 62,3
779 58,3 828 38,9 877 76,6 926 62,7
780 59,8 829 41,4 878 76,5 927 62,0
781 61,7 830 44,0 879 76,2 928 61,3
782 62,7 831 46,3 880 75,8 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 75,4 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 74,8 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 73,9 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 72,7 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 71,3 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 70,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 70,0 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 70,0 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 69,0 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,0 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 43,0 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 45,0 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 46,5 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 48,3 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 49,5 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 51,2 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,2 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,6 858 63,9 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 64,4 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 65,0 909 42,1 958 25,1ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/205  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
812 43,7 861 65,6 910 44,7 959 27,0
813 39,7 862 66,6 911 46,0 960 29,8
814 35,5 863 67,4 912 48,8 961 33,8
815 31,1 864 68,2 913 50,1 962 37,0
816 26,3 865 69,1 914 51,3 963 40,7
817 21,9 866 70,0 915 54,1 964 43,0
818 18,0 867 70,8 916 55,2 965 45,6
819 17,0 868 71,5 917 56,2 966 46,9
820 18,0 869 72,4 918 56,1 967 47,0
821 21,4 870 73,0 919 56,1 968 46,9
822 24,8 871 73,7 920 56,5 969 46,5
823 27,9 872 74,4 921 57,5 970 45,8
824 30,8 873 74,9 922 59,2 971 44,3
825 33,0 874 75,3 923 60,7 972 41,3
826 35,1 875 75,6 924 61,8 973 36,5
974 31,7
975 27,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/206 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tabel A1/9
3b. klassi sõidukite WLTC faas Medium 3b (589. sekund on faasi Low3 lõpp ja faasi Medium 3b algus) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
590 0,0 637 53,0 684 18,9 731 41,9
591 0,0 638 53,0 685 18,9 732 42,0
592 0,0 639 52,9 686 21,3 733 42,2
593 0,0 640 52,7 687 23,9 734 42,4
594 0,0 641 52,6 688 25,9 735 42,7ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/207  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
595 0,0 642 53,1 689 28,4 736 43,1
596 0,0 643 54,3 690 30,3 737 43,7
597 0,0 644 55,2 691 30,9 738 44,0
598 0,0 645 55,5 692 31,1 739 44,1
599 0,0 646 55,9 693 31,8 740 45,3
600 0,0 647 56,3 694 32,7 741 46,4
601 1,0 648 56,7 695 33,2 742 47,2
602 2,1 649 56,9 696 32,4 743 47,3
603 4,8 650 56,8 697 28,3 744 47,4
604 9,1 651 56,0 698 25,8 745 47,4
605 14,2 652 54,2 699 23,1 746 47,5
606 19,8 653 52,1 700 21,8 747 47,9
607 25,5 654 50,1 701 21,2 748 48,6
608 30,5 655 47,2 702 21,0 749 49,4
609 34,8 656 43,2 703 21,0 750 49,8
610 38,8 657 39,2 704 20,9 751 49,8
611 42,9 658 36,5 705 19,9 752 49,7
612 46,4 659 34,3 706 17,9 753 49,3
613 48,3 660 31,0 707 15,1 754 48,5
614 48,7 661 26,0 708 12,8 755 47,6
615 48,5 662 20,7 709 12,0 756 46,3
616 48,4 663 15,4 710 13,2 757 43,7
617 48,2 664 13,1 711 17,1 758 39,3
618 47,8 665 12,0 712 21,1 759 34,1
619 47,0 666 12,5 713 21,8 760 29,0
620 45,9 667 14,0 714 21,2 761 23,7
621 44,9 668 19,0 715 18,5 762 18,4
622 44,4 669 23,2 716 13,9 763 14,3
623 44,3 670 28,0 717 12,0 764 12,0
624 44,5 671 32,0 718 12,0 765 12,8
625 45,1 672 34,0 719 13,0 766 16,0
626 45,7 673 36,0 720 16,0 767 19,1
627 46,0 674 38,0 721 18,5 768 22,4
628 46,0 675 40,0 722 20,6 769 25,6
629 46,0 676 40,3 723 22,5 770 30,1
630 46,1 677 40,5 724 24,0 771 35,3
631 46,7 678 39,0 725 26,6 772 39,9
632 47,7 679 35,7 726 29,9 773 44,5ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/208 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
633 48,9 680 31,8 727 34,8 774 47,5
634 50,3 681 27,1 728 37,8 775 50,9
635 51,6 682 22,8 729 40,2 776 54,1
636 52,6 683 21,1 730 41,6 777 56,3
778 58,1 827 37,1 876 72,7 925 64,1
779 59,8 828 38,9 877 71,3 926 62,7
780 61,1 829 41,4 878 70,4 927 62,0
781 62,1 830 44,0 879 70,0 928 61,3
782 62,8 831 46,3 880 70,0 929 60,9
783 63,3 832 47,7 881 69,0 930 60,5
784 63,6 833 48,2 882 68,0 931 60,2
785 64,0 834 48,7 883 68,0 932 59,8
786 64,7 835 49,3 884 68,0 933 59,4
787 65,2 836 49,8 885 68,1 934 58,6
788 65,3 837 50,2 886 68,4 935 57,5
789 65,3 838 50,9 887 68,6 936 56,6
790 65,4 839 51,8 888 68,7 937 56,0
791 65,7 840 52,5 889 68,5 938 55,5
792 66,0 841 53,3 890 68,1 939 55,0
793 65,6 842 54,5 891 67,3 940 54,4
794 63,5 843 55,7 892 66,2 941 54,1
795 59,7 844 56,5 893 64,8 942 54,0
796 54,6 845 56,8 894 63,6 943 53,9
797 49,3 846 57,0 895 62,6 944 53,9
798 44,9 847 57,2 896 62,1 945 54,0
799 42,3 848 57,7 897 61,9 946 54,2
800 41,4 849 58,7 898 61,9 947 55,0
801 41,3 850 60,1 899 61,8 948 55,8
802 42,1 851 61,1 900 61,5 949 56,2
803 44,7 852 61,7 901 60,9 950 56,1
804 48,4 853 62,3 902 59,7 951 55,1
805 51,4 854 62,9 903 54,6 952 52,7
806 52,7 855 63,3 904 49,3 953 48,4
807 53,0 856 63,4 905 44,9 954 43,1
808 52,5 857 63,5 906 42,3 955 37,8
809 51,3 858 64,5 907 41,4 956 32,5
810 49,7 859 65,8 908 41,3 957 27,2
811 47,4 860 66,8 909 42,1 958 25,1ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/209  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
812 43,7 861 67,4 910 44,7 959 26,0
813 39,7 862 68,8 911 48,4 960 29,3
814 35,5 863 71,1 912 51,4 961 34,6
815 31,1 864 72,3 913 52,7 962 40,4
816 26,3 865 72,8 914 54,0 963 45,3
817 21,9 866 73,4 915 57,0 964 49,0
818 18,0 867 74,6 916 58,1 965 51,1
819 17,0 868 76,0 917 59,2 966 52,1
820 18,0 869 76,6 918 59,0 967 52,2
821 21,4 870 76,5 919 59,1 968 52,1
822 24,8 871 76,2 920 59,5 969 51,7
823 27,9 872 75,8 921 60,5 970 50,9
824 30,8 873 75,4 922 62,3 971 49,2
825 33,0 874 74,8 923 63,9 972 45,9
826 35,1 875 73,9 924 65,1 973 40,6
974 35,3
975 30,0
976 24,7
977 19,3
978 16,0
979 13,2
980 10,7
981 8,8
982 7,2
983 5,5
984 3,2
985 1,1
986 0,0
987 0,0
988 0,0
989 0,0
990 0,0
991 0,0
992 0,0
993 0,0
994 0,0
995 0,0
996 0,0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/210 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
997 0,0
998 0,0
999 0,0
1 000 0,0
1 001 0,0
1 002 0,0
1 003 0,0
1 004 0,0
1 005 0,0
1 006 0,0
1 007 0,0
1 008 0,0
1 009 0,0
1 010 0,0
1 011 0,0
1 012 0,0
1 013 0,0
1 014 0,0
1 015 0,0
1 016 0,0
1 017 0,0
1 018 0,0
1 019 0,0
1 020 0,0
1 021 0,0
1 022 0,0
Tabel A1/10
3.a klassi sõidukite tsükli WLTC faas High 3a (1022. sekund on selle faasi algus) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 023 0,0 1 070 29,0 1 117 66,2 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 32,0 1 118 65,8 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 34,8 1 119 64,7 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 37,7 1 120 63,6 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 40,8 1 121 62,9 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 43,2 1 122 62,4 1 169 61,5ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/211  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 029 8,6 1 076 46,0 1 123 61,7 1 170 63,1
1 030 14,6 1 077 48,0 1 124 60,1 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 50,7 1 125 57,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 52,0 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 54,5 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 55,9 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 57,4 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 58,1 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 58,4 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 58,8 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,8 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1107 64,5 1 154 17,7 1201 86,8
1 061 13,4 1108 64,4 1 155 22,8 1202 87,4
1 062 12,0 1109 63,5 1 156 27,3 1203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1206 89,0
1 066 19,9 1 113 61,7 1 160 42,5 1207 89,3ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/212 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 067 23,4 1 114 62,0 1 161 45,4 1208 89,8
1 068 24,6 1 115 64,6 1 162 48,2 1209 90,2
1 069 27,0 1 116 66,0 1 163 50,3 1210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 76,0 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 76,0 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 76,1 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 76,3 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 76,5 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 76,6 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 76,8 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 77,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 77,1 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 77,2 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 77,2 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 77,6 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 78,0 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 78,4 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 78,8 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 28,7
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 30,5
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 31,7
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 32,9
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 35,0
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 38,0
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 40,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 42,7
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 45,8
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 47,5ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/213  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 48,9
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 49,4
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 49,4
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 49,2
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 48,7
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 47,9
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 46,9
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 45,6
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 44,2
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 42,7
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 40,7
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 37,1
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 33,9
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 30,6
1 407 28,6 1 456 0,0
1 408 27,3 1 457 0,0
1 409 27,2 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/214 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 431 40,1
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Tabel A1/11
3.b klassi sõidukite tsükli WLTC faas High 3b (1022. sekund on selle faasi algus) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 023 0,0 1 070 26,4 1 117 69,7 1 164 52,6
1 024 0,0 1 071 28,8 1 118 69,3 1 165 54,5
1 025 0,0 1 072 31,8 1 119 68,1 1 166 56,6
1 026 0,0 1 073 35,3 1 120 66,9 1 167 58,3
1 027 0,8 1 074 39,5 1 121 66,2 1 168 60,0
1 028 3,6 1 075 44,5 1 122 65,7 1 169 61,5
1 029 8,6 1 076 49,3 1 123 64,9 1 170 63,1ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/215  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 030 14,6 1 077 53,3 1 124 63,2 1 171 64,3
1 031 20,0 1 078 56,4 1 125 60,3 1 172 65,7
1 032 24,4 1 079 58,9 1 126 55,8 1 173 67,1
1 033 28,2 1 080 61,2 1 127 50,5 1 174 68,3
1 034 31,7 1 081 62,6 1 128 45,2 1 175 69,7
1 035 35,0 1 082 63,0 1 129 40,1 1 176 70,6
1 036 37,6 1 083 62,5 1 130 36,2 1 177 71,6
1 037 39,7 1 084 60,9 1 131 32,9 1 178 72,6
1 038 41,5 1 085 59,3 1 132 29,8 1 179 73,5
1 039 43,6 1 086 58,6 1 133 26,6 1 180 74,2
1 040 46,0 1 087 58,6 1 134 23,0 1 181 74,9
1 041 48,4 1 088 58,7 1 135 19,4 1 182 75,6
1 042 50,5 1 089 58,8 1 136 16,3 1 183 76,3
1 043 51,9 1 090 58,8 1 137 14,6 1 184 77,1
1 044 52,6 1 091 58,8 1 138 14,2 1 185 77,9
1 045 52,8 1 092 59,1 1 139 14,3 1 186 78,5
1 046 52,9 1 093 60,1 1 140 14,6 1 187 79,0
1 047 53,1 1 094 61,7 1 141 15,1 1 188 79,7
1 048 53,3 1 095 63,0 1 142 16,4 1 189 80,3
1 049 53,1 1 096 63,7 1 143 19,1 1 190 81,0
1 050 52,3 1 097 63,9 1 144 22,5 1 191 81,6
1 051 50,7 1 098 63,5 1 145 24,4 1 192 82,4
1 052 48,8 1 099 62,3 1 146 24,8 1 193 82,9
1 053 46,5 1 100 60,3 1 147 22,7 1 194 83,4
1 054 43,8 1 101 58,9 1 148 17,4 1 195 83,8
1 055 40,3 1 102 58,4 1 149 13,8 1 196 84,2
1 056 36,0 1 103 58,8 1 150 12,0 1 197 84,7
1 057 30,7 1 104 60,2 1 151 12,0 1 198 85,2
1 058 25,4 1 105 62,3 1 152 12,0 1 199 85,6
1 059 21,0 1 106 63,9 1 153 13,9 1 200 86,3
1 060 16,7 1 107 64,5 1 154 17,7 1 201 86,8
1 061 13,4 1 108 64,4 1 155 22,8 1 202 87,4
1 062 12,0 1 109 63,5 1 156 27,3 1 203 88,0
1 063 12,1 1 110 62,0 1 157 31,2 1 204 88,3
1 064 12,8 1 111 61,2 1 158 35,2 1 205 88,7
1 065 15,6 1 112 61,3 1 159 39,4 1 206 89,0
1 066 19,9 1 113 62,6 1 160 42,5 1 207 89,3
1 067 23,4 1 114 65,3 1 161 45,4 1 208 89,8ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/216 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 068 24,6 1 115 68,0 1 162 48,2 1 209 90,2
1 069 25,2 1 116 69,4 1 163 50,3 1 210 90,6
1 211 91,0 1 260 95,7 1 309 75,9 1 358 68,2
1 212 91,3 1 261 95,5 1 310 75,9 1 359 66,1
1 213 91,6 1 262 95,3 1 311 75,8 1 360 63,8
1 214 91,9 1 263 95,2 1 312 75,7 1 361 61,6
1 215 92,2 1 264 95,0 1 313 75,5 1 362 60,2
1 216 92,8 1 265 94,9 1 314 75,2 1 363 59,8
1 217 93,1 1 266 94,7 1 315 75,0 1 364 60,4
1 218 93,3 1 267 94,5 1 316 74,7 1 365 61,8
1 219 93,5 1 268 94,4 1 317 74,1 1 366 62,6
1 220 93,7 1 269 94,4 1 318 73,7 1 367 62,7
1 221 93,9 1 270 94,3 1 319 73,3 1 368 61,9
1 222 94,0 1 271 94,3 1 320 73,5 1 369 60,0
1 223 94,1 1 272 94,1 1 321 74,0 1 370 58,4
1 224 94,3 1 273 93,9 1 322 74,9 1 371 57,8
1 225 94,4 1 274 93,4 1 323 76,1 1 372 57,8
1 226 94,6 1 275 92,8 1 324 77,7 1 373 57,8
1 227 94,7 1 276 92,0 1 325 79,2 1 374 57,3
1 228 94,8 1 277 91,3 1 326 80,3 1 375 56,2
1 229 95,0 1 278 90,6 1 327 80,8 1 376 54,3
1 230 95,1 1 279 90,0 1 328 81,0 1 377 50,8
1 231 95,3 1 280 89,3 1 329 81,0 1 378 45,5
1 232 95,4 1 281 88,7 1 330 81,0 1 379 40,2
1 233 95,6 1 282 88,1 1 331 81,0 1 380 34,9
1 234 95,7 1 283 87,4 1 332 81,0 1 381 29,6
1 235 95,8 1 284 86,7 1 333 80,9 1 382 27,3
1 236 96,0 1 285 86,0 1 334 80,6 1 383 29,3
1 237 96,1 1 286 85,3 1 335 80,3 1 384 32,9
1 238 96,3 1 287 84,7 1 336 80,0 1 385 35,6
1 239 96,4 1 288 84,1 1 337 79,9 1 386 36,7
1 240 96,6 1 289 83,5 1 338 79,8 1 387 37,6
1 241 96,8 1 290 82,9 1 339 79,8 1 388 39,4
1 242 97,0 1 291 82,3 1 340 79,8 1 389 42,5
1 243 97,2 1 292 81,7 1 341 79,9 1 390 46,5
1 244 97,3 1 293 81,1 1 342 80,0 1 391 50,2
1 245 97,4 1 294 80,5 1 343 80,4 1 392 52,8
1 246 97,4 1 295 79,9 1 344 80,8 1 393 54,3ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/217  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 247 97,4 1 296 79,4 1 345 81,2 1 394 54,9
1 248 97,4 1 297 79,1 1 346 81,5 1 395 54,9
1 249 97,3 1 298 78,8 1 347 81,6 1 396 54,7
1 250 97,3 1 299 78,5 1 348 81,6 1 397 54,1
1 251 97,3 1 300 78,2 1 349 81,4 1 398 53,2
1 252 97,3 1 301 77,9 1 350 80,7 1 399 52,1
1 253 97,2 1 302 77,6 1 351 79,6 1 400 50,7
1 254 97,1 1 303 77,3 1 352 78,2 1 401 49,1
1 255 97,0 1 304 77,0 1 353 76,8 1 402 47,4
1 256 96,9 1 305 76,7 1 354 75,3 1 403 45,2
1 257 96,7 1 306 76,0 1 355 73,8 1 404 41,8
1 258 96,4 1 307 76,0 1 356 72,1 1 405 36,5
1 259 96,1 1 308 76,0 1 357 70,2 1 406 31,2
1 407 27,6 1 456 0,0
1 408 26,9 1 457 0,0
1 409 27,3 1 458 0,0
1 410 27,5 1 459 0,0
1 411 27,4 1 460 0,0
1 412 27,1 1 461 0,0
1 413 26,7 1 462 0,0
1 414 26,8 1 463 0,0
1 415 28,2 1 464 0,0
1 416 31,1 1 465 0,0
1 417 34,8 1 466 0,0
1 418 38,4 1 467 0,0
1 419 40,9 1 468 0,0
1 420 41,7 1 469 0,0
1 421 40,9 1 470 0,0
1 422 38,3 1 471 0,0
1 423 35,3 1 472 0,0
1 424 34,3 1 473 0,0
1 425 34,6 1 474 0,0
1 426 36,3 1 475 0,0
1 427 39,5 1 476 0,0
1 428 41,8 1 477 0,0
1 429 42,5
1 430 41,9
1 431 40,1ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/218 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 432 36,6
1 433 31,3
1 434 26,0
1 435 20,6
1 436 19,1
1 437 19,7
1 438 21,1
1 439 22,0
1 440 22,1
1 441 21,4
1 442 19,6
1 443 18,3
1 444 18,0
1 445 18,3
1 446 18,5
1 447 17,9
1 448 15,0
1 449 9,9
1 450 4,6
1 451 1,2
1 452 0,0
1 453 0,0
1 454 0,0
1 455 0,0
Tabel A1/12
Seda tabelit kohaldat akse ainult 1A-taseme suhtes. 
3. klassi sõidukite WLTC faas Extra High 3 (1477. sekund on selle faasi algus) 
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 478 0,0 1 525 72,5 1 572 120,7 1 619 113,0
1 479 2,2 1 526 70,8 1 573 121,8 1 620 114,1
1 480 4,4 1 527 68,6 1 574 122,6 1 621 115,1
1 481 6,3 1 528 66,2 1 575 123,2 1 622 115,9
1 482 7,9 1 529 64,0 1 576 123,6 1 623 116,5
1 483 9,2 1 530 62,2 1 577 123,7 1 624 116,7
1 484 10,4 1 531 60,9 1 578 123,6 1 625 116,6ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/219  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 485 11,5 1 532 60,2 1 579 123,3 1 626 116,2
1 486 12,9 1 533 60,0 1 580 123,0 1 627 115,2
1 487 14,7 1 534 60,4 1 581 122,5 1 628 113,8
1 488 17,0 1 535 61,4 1 582 122,1 1 629 112,0
1 489 19,8 1 536 63,2 1 583 121,5 1 630 110,1
1 490 23,1 1 537 65,6 1 584 120,8 1 631 108,3
1 491 26,7 1 538 68,4 1 585 120,0 1 632 107,0
1 492 30,5 1 539 71,6 1 586 119,1 1 633 106,1
1 493 34,1 1 540 74,9 1 587 118,1 1 634 105,8
1 494 37,5 1 541 78,4 1 588 117,1 1 635 105,7
1 495 40,6 1 542 81,8 1 589 116,2 1 636 105,7
1 496 43,3 1 543 84,9 1 590 115,5 1 637 105,6
1 497 45,7 1 544 87,4 1 591 114,9 1 638 105,3
1 498 47,7 1 545 89,0 1 592 114,5 1 639 104,9
1 499 49,3 1 546 90,0 1 593 114,1 1 640 104,4
1 500 50,5 1 547 90,6 1 594 113,9 1 641 104,0
1 501 51,3 1 548 91,0 1 595 113,7 1 642 103,8
1 502 52,1 1 549 91,5 1 596 113,3 1 643 103,9
1 503 52,7 1 550 92,0 1 597 112,9 1 644 104,4
1 504 53,4 1 551 92,7 1 598 112,2 1 645 105,1
1 505 54,0 1 552 93,4 1 599 111,4 1 646 106,1
1 506 54,5 1 553 94,2 1 600 110,5 1 647 107,2
1 507 55,0 1 554 94,9 1 601 109,5 1 648 108,5
1 508 55,6 1 555 95,7 1 602 108,5 1 649 109,9
1 509 56,3 1 556 96,6 1 603 107,7 1 650 111,3
1 510 57,2 1 557 97,7 1 604 107,1 1 651 112,7
1 511 58,5 1 558 98,9 1 605 106,6 1 652 113,9
1 512 60,2 1 559 100,4 1 606 106,4 1 653 115,0
1 513 62,3 1 560 102,0 1 607 106,2 1 654 116,0
1 514 64,7 1 561 103,6 1 608 106,2 1 655 116,8
1 515 67,1 1 562 105,2 1 609 106,2 1 656 117,6
1 516 69,2 1 563 106,8 1 610 106,4 1 657 118,4
1 517 70,7 1 564 108,5 1 611 106,5 1 658 119,2
1 518 71,9 1 565 110,2 1 612 106,8 1 659 120,0
1 519 72,7 1 566 111,9 1 613 107,2 1 660 120,8
1 520 73,4 1 567 113,7 1 614 107,8 1 661 121,6
1 521 73,8 1 568 115,3 1 615 108,5 1 662 122,3
1 522 74,1 1 569 116,8 1 616 109,4 1 663 123,1ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/220 26.11.2021  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 523 74,0 1 570 118,2 1 617 110,5 1 664 123,8
1 524 73,6 1 571 119,5 1 618 111,7 1 665 124,4
1 666 125,0 1 715 127,7 1 764 82,0
1 667 125,4 1 716 128,1 1 765 81,3
1 668 125,8 1 717 128,5 1 766 80,4
1 669 126,1 1 718 129,0 1 767 79,1
1 670 126,4 1 719 129,5 1 768 77,4
1 671 126,6 1 720 130,1 1 769 75,1
1 672 126,7 1 721 130,6 1 770 72,3
1 673 126,8 1 722 131,0 1 771 69,1
1 674 126,9 1 723 131,2 1 772 65,9
1 675 126,9 1 724 131,3 1 773 62,7
1 676 126,9 1 725 131,2 1 774 59,7
1 677 126,8 1 726 130,7 1 775 57,0
1 678 126,6 1 727 129,8 1 776 54,6
1 679 126,3 1 728 128,4 1 777 52,2
1 680 126,0 1 729 126,5 1 778 49,7
1 681 125,7 1 730 124,1 1 779 46,8
1 682 125,6 1 731 121,6 1 780 43,5
1 683 125,6 1 732 119,0 1 781 39,9
1 684 125,8 1 733 116,5 1 782 36,4
1 685 126,2 1 734 114,1 1 783 33,2
1 686 126,6 1 735 111,8 1 784 30,5
1 687 127,0 1 736 109,5 1 785 28,3
1 688 127,4 1 737 107,1 1 786 26,3
1 689 127,6 1 738 104,8 1 787 24,4
1 690 127,8 1 739 102,5 1 788 22,5
1 691 127,9 1 740 100,4 1 789 20,5
1 692 128,0 1 741 98,6 1 790 18,2
1 693 128,1 1 742 97,2 1 791 15,5
1 694 128,2 1 743 95,9 1 792 12,3
1 695 128,3 1 744 94,8 1 793 8,7
1 696 128,4 1 745 93,8 1 794 5,2
1 697 128,5 1 746 92,8 1 795 0,0
1 698 128,6 1 747 91,8 1 796 0,0
1 699 128,6 1 748 91,0 1 797 0,0
1 700 128,5 1 749 90,2 1 798 0,0
1 701 128,3 1 750 89,6 1 799 0,0ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/221  
Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s)Kiirus  
(km/h)Aeg (s) Kiirus (km/h)
1 702 128,1 1 751 89,1 1 800 0,0
1 703 127,9 1 752 88,6
1 704 127,6 1 753 88,1
1 705 127,4 1 754 87,6
1 706 127,2 1 755 87,1
1 707 127,0 1 756 86,6
1 708 126,9 1 757 86,1
1 709 126,8 1 758 85,5
1 710 126,7 1 759 85,0
1 711 126,8 1 760 84,4
1 712 126,9 1 761 83,8
1 713 127,1 1 762 83,2
1 714 127,4 1 763 82,6
7. Tsükli väljaselgitamine
Et veenduda, kas on valitud õige tsükliversioon või kas katsestendi operatsioonisüst eemis on kasutatud õiget 
tsüklit, on tabelis A1/13 esitatud sõiduki kiiruste kontrollsummad tsükli faaside ja kogu tsükli kohta.
Tabel A1/13
Eriti suure kiir use faasi kontrollsummasid kohaldatak se ainult 1A-ta seme puhul. 
1 Hz kontrollsummad 
Tsükli klass Tsükli faasSõiduki 1 Hz-sihtkiir uste 
kontrollsumma
1. klassVäik e 11 988,4
Keskmine 17 162,8
Väik e 11 988,4
Kokku 41 139,6
2. klassVäik e 11 162,2
Keskmine 17 054,3
Suur 24 450,6
Väga suur 28 869,8
Kokku 81 536,9
3.a klassVäik e 11 140,3
Keskmine 16 995,7
Suur 25 646,0
Väga suur 29 714,9
Kokku 83 496,9ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/222 26.11.2021  
3.b klassVäik e 11 140,3
Keskmine 17 121,2
Suur 25 782,2
Väga suur 29 714,9
Kokku 83 758,6
8. Tsükli muutmine
Seda punkti ei kohaldata välise laadimiseg a ja välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite le ning välise laadimiseta 
kütuseelemendig a hübr iidsõidukitele .
8.1. Üldised märkused
Sõidukit e puhul, mille võimsuse ja massi suhe on väga lähedal 1. ja 2. klassi või 2. ja 3. klassi vahelist ele 
piiripealsete le väär tustele, või 1. klassi väga väikese võimsuseg a sõidukit e puhul võivad esineda juhita vus­
probleemid.
Kuna need probleemid on seotud eeskätt tsükli nende faasidega, milles on koos suur kiirus ja suur kiirendus, 
mitte tsükli suur ima kiiruseg a, vähendatakse juhitavuse parandamiseks kiirust.
8.2. Käesolevas punktis kirjeldatak se, kuidas muuta tsüklit kiiruse vähendamise teel. Muudetud kiiruseväär tused, mis 
arvutatak se punktide 8.2.1–8.2.3 alusel, ümardatakse lõpuks käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt ühe 
kümnendk ohani.
8.2.1. 1. klassi sõidukit e kiiruse vähendamise kord
Joonisel A1/14 on 1. klassi sõidukit e jaoks mõeldud vähendatud keskmise kiirusega WLTC-f aasi näide.
Joonis A1/14
1. klassi sõidukite jaoks mõeldud vähendatud keskmise kiir usega WLTC-faas
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/223  
1. klassi tsüklis vähendatakse 651. ja 906. sekundi vahelist kiirust. Selleks arvutatakse algtsükli kiirendus 
järgmise võrrandi abil:
aorigi¼viþ1 – v i
3:6
kus:
vi on sõiduki kiirus (km/h);
i on 651. ja 906. sekundi vaheline aeg.
Kõig epealt vähendatakse kiirust 651. ja 848. sekundi vahel. Seejärel arvutatak se vähendatud kiiruse kõver 
järgmise võrrandi abil:
vdsciþ1¼vdsciþaorigi×ð1 – f dscÞ×3:6
kus i¼651to847 .
Et i¼651 ,vdsci¼vorigi.
Et jõuda 907. sekundil algse kiiruseni, tuleb kiiruse vähendamise jaoks arvutada korrektsioonit egur järgmise 
võrrandi abil:
fcorr dec¼vdsc 848 – 36:7
vorig 848 –   – 36:7
kus 36,7 km/h on sõiduki algne kiirus 907. sekundil.
Seejärel arvutatak se sõiduki 849. ja 906. sekundi vaheline vähendatud kiirus järgmise võrrandiga:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3:6
kus i¼849to906 .
8.2.2. 2. klassi sõidukit e kiiruse vähendamise kord
Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suhtes .
Kuna 2. ja 3. klassi sõidukite juhita vusprobleemid on seotud üksnes tsüklite eriti suure kiiruse faasidega, 
vähendatakse kiirust ainult nendel eriti suure kiiruse faaside ajavahemikel, mille puhul võib eeldada juhita vus­
probleeme (vt joonised A1/15 ja A1/16).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/224 26.11.2021  
Joonis A1/15
Vähendatud kiir usega eriti suure kiir use faas 2. klassi WLTC jaok s
2. klassi tsüklis vähendatakse kiirust 1 520 . ja 1 742 . sekundi vahel. Selleks arvutatakse algtsükli kiirendus 
järgmise võrrandi abil:
aorigi¼viþ1 – v i
3:6
kus:
vi on sõiduki kiirus (km/h);
i on 1 520 . ja 1 742 . sekundi vaheline aeg.
Kõig epealt vähendatakse kiirust 1 520 . ja 1 725 . sekundi vahel. 1 725 . sekundil saavutatakse eriti suure kiiruse 
faasi suur im kiirus. Seejärel arvutatak se vähendatud kiiruse kõver järgmise võrrandi abil:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3:6
kus i¼1520to1724 .
Et i¼1520 ,vdsci¼vorigi.
Et jõuda 1 743 . sekundil algse kiiruseni, tuleb kiiruse vähendamise jaoks arvutada korrektsioonitegur järgmise 
võrrandi abil:
fcorr dec¼vdsc 1725  – 90:4
vorig 1725  – 90:4
90,4 km/h on sõiduki algne kiirus 1 743 . sekundil.
Sõiduki vähendatud kiirus 1 726 . ja 1 742 . sekundi vahel arvutatak se järgmise võrrandi abil:
vdsci¼vdsci – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3:6ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/225  
kus i¼1726to1742 .
8.2.3. 3. klassi sõidukit e kiiruse vähendamise kord
Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suhtes .
Joonisel A1/16 on 3. klassi sõidukit e jaoks mõeldud vähendatud eriti suure kiiruseg a WLTC-f aasi näide.
Joonis A1/16
Vähendatud kiir usega eriti suure kiir use faas 3. klassi WLTC jaok s
3. klassi tsüklis vähendatakse 1 533 . ja 1 762 . sekundi vahelist kiirust. Selleks arvutatakse algtsükli kiirendus 
järgmise võrrandi abil:
aorigi¼viþ1 – v i
3:6
kus:
vi on sõiduki kiirus (km/h);
i on 1 533 . ja 1 762 . sekundi vaheline aeg.
Kõig epealt vähendatakse kiirust 1 533 . ja 1 724 . sekundi vahel. 1 724 . sekundil saavutatakse eriti suure kiiruse 
faasi suur im kiirus. Seejärel arvutatak se vähendatud kiiruse kõver järgmise võrrandi abil:
vdsc iþ1¼vdsc iþaorigi×ð1 – f dscÞ×3:6
kus i¼1533to1723 .
Et i¼1533 ,vdsci¼vorigi.
Et jõuda 1763. sekundil algse kiiruseni, tuleb kiiruse vähendamise jaoks arvutada korrektsioonit egur järgmise 
võrrandi abil:
fcorr dec¼vdsc 1724  – 82:6
vorig 1724  – 82:6ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/226 26.11.2021  
82,6 km/h on sõiduki algne kiirus 1 763 . sekundil.
Seejärel arvutatak se sõiduki 1 725 . ja 1 762 . sekundi vaheline vähendatud kiirus järgmise võrrandig a:
vdsc i¼vdsc i – 1þaorigi – 1×fcorr dec×3:6
kus i¼1725to1762 .
8.3. Vähendamist egur i määramine (nagu asjak ohane)
Vähendamist egur fdsc oleneb tsükli vähendatud kiiruseg a faaside suur ima vajaliku võimsuse ja sõiduki 
nimivõimsuse Prated suhte st (rmax).
Suur im vajalik võimsus Preq, max, i (kW) on seotud konkreetse ajaga i ja sõiduki vastav a kiiruseg a vi tsüklikõveral 
ning arvutatak se järgmise võrrandi abil:
Preq,max,i ¼�
ðf0×viÞþðf 1×v2
iÞþðf 2×v3
iÞþð1:03×TM×v i×aiÞ�
3600
kus:
f0, f1, f2 on kasutata vad sõidutakistusk orda jad (vasta valt N, N/(km/h) ja N/(km/h)2);
TM on kasutata v katsemass (kg);
vi on kiirus ajahetk el i (km/h);
ai on kiirendus ajahetkel i (m/s2).
Tsükli aeg i, mil on vaja suur imat või selle lähedast võimsust, on 1. klassi tsüklis 764. sekund, 2. klass tsüklis 
1 574 . sekund ja 3. klassi tsüklis 1 566 . sekund.
Vastavad sõiduki kiirused vi, ja kiirendused ai on järgmised:
1. klassil vi¼61:4 km/h ja ai¼0:22 m/s2;
2. klassil vi¼109:9 km/h ja ai¼0:36 m/s2;
3. klassil vi¼111:9 km/h ja ai¼0:50 m/s2.
rmax arvutatak se järgmise võrrandi abil:
rmax¼Preq,max,i
Prated
Vähendamist egur fdsc arvutatakse järgmiste võrrandite abil:
kui rmax<r0, siis fdsc¼0
ja kiirust ei vähendata.
Kui rmax≥r0, siis fdsc¼a1×rmaxþb1.
Arvutusparameeter/-k ordajad r0, a1 ja b1 on järgmised:
1. klass r0¼0:978 ,a1¼0:680 ,b1¼ – 0:665
2. klass r0¼0:866 ,a1¼0:606 ,b1¼ – 0:525 .
3. klass r0¼0:867 ,a1¼0:588 b1¼ – 0:510 .
Saadud fdsc ümardatakse käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt kolme kümnendk ohani ja seda kasutatak se 
ainult siis, kui see on üle 0,010.
Registreer itaks e järgmised andmed:
a)fdsc;
b)vmax;
c)dcycle (läbitud teepikkus, m).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/227  
Teepikkus arvutatak se järgmise võrrandiga:
dcycle =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, kus
i = tstar t + 1 kuni tend
tstar t on aeg (s), mil kohaldata v katsetsükke l algab (vt käesoleva lisa punkt 3);
tend on aeg (s), mil kohaldatav katsetsükk el lõpeb (vt käesoleva lisa punkt 3).
8.4. Lisanõuded (nagu asjak ohane)
Sõiduki katsemassi ja sõidutakistusk ordajat e eri konfiguratsioonide korral vähendatakse kiirust individuaalselt.
Kui sõiduki suur im kiirus on pärast vähendamist väiksem kui tsükli suur im kiirus, järgitakse kohaldata vas 
tsüklis käesoleva lisa punktis 9 kirjeldatud meet odit.
Kui sõiduk ei suuda järgida kohaldatava tsükli kiiruskõverat lubatud kõrvalekalde piirides oma suur imast 
kiirusest väik semat e kiiruste korral, tuleb neil ajavahemikel vajutada gaas ipedaal täielikult põhja. Sellistel 
ajavahemik el on kiiruskõvera eiramine lubatud.
9. Tsükli muutmine sõidukit e puhul, mille suur im kiirus on käesoleva lisa eelmistes punktides sätestatud tsükli 
suur imast kiirusest väiksem
9.1. Üldised märkused
Käesolevat punkti kohaldataks e sõidukitel e, mis on tehniliselt võimelised järgima käesoleva lisa punktis 1 
sätestatud kohaldatava tsükli kiiruskõverat (baastsükk el) kiiruste l, mis on väik semad kui nende suur im kiirus, 
kuid mille suur im kiirus on muudel põhjustel piiratud väiksem aks kui baastsükli suur im kiirus. Käesoleva 
punkti kohaldamisel nimetatak se punktis 1 sätestatud kohaldatavat tsüklit baastsükliks, mille alusel määratakse 
piiratud kiiruseg a tsükke l.
Kui kiirust käesoleva lisa punkti 8.2 kohaselt vähendatakse , kasutatakse baastsüklina vähendatud kiirusega 
tsüklit.
Baastsükli suur ima kiiruse tähis on vmax,cycl e.
Sõiduki suur imat kiirust nimetatakse selle piiratud kiiruseks ja selle tähis on vcap.
Kui kiirust vcap kasutatakse 3.b klassi sõidukit e puhul, kasutatak se baastsüklina käesoleva lisa punktis 3.3.2 
määratletud 3.b klassi tsüklit. See kehtib ka juhul, kui vcap on alla 120 km/h.
Kui kasutatakse kiirust vcap, muudetakse baastsüklit käesoleva lisa punktis 9.2 kirjeldatud viisil, et saavu tada 
piiratud kiiruseg a tsüklis baastsüklig a sama teepikkus.
9.2. Arvutamisetapid
9.2.1. Teepikkuse erinevuse määramine tsükli faaside kohta
Piiratud kiiruseg a vahetsükk el tuletatakse sõiduki kõigi vcap-ist suuremate mõõdetud kiiruste (vi) asendamisel 
vcap-iga.
9.2.1.1. Kui vcap < vmax,medium , arvutatakse baastsükli ja piiratud kiirusega vahetsükli keskm ise kiiruse faaside teepikkuse d 
(dbase,medium ja dcap,medium ) järgmise võrrandiga :
dmedium =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, kus i = 590 – 1 022
kus:
vmax,medium on sõiduki suur im kiirus keskm ise kiiruse faasis, nagu esitatud 1. klassi sõidukite puhul tabelis A1/2, 
2. klassil tabelis A1/4, 3.a klassil tabelis A1/8 ja 3.b klassil tabelis A1/9.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/228 26.11.2021  
9.2.1.2. Kui vcap < vmax,high , arvutatakse baastsükli ja piiratud kiiruseg a vahetsükli suure kiiruse faaside teepikkuse d (dbase, 
high ja dcap,high ) järgmise võrrandiga:
dhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, kus i = 1 023 kuni 1 477
vmax,high on sõiduki suur im kiirus suure kiiruse faasis, nagu esitatud 2. klassi sõidukite puhul tabelis A1/5, 3.a 
klassil tabelis A1/10 ja 3.b klassil tabelis A1/11.
9.2.1.3. Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suhtes .
Baastsükli ja dbase,exhigh ja piiratud kiiruseg a vahetsükli dcap,exhigh eriti suure kiiruse faasi teepikkust arvutatak se 
järgmise võrrandi abil:
dexhigh =∑(ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1ÞÞ, kus i = 1 478 kuni 1 800
9.2.2. Piiratud kiirusega vahetsüklile teepikkuse erinevuse kompen seer imiseks lisata va aja määramine
Baastsükli ja piiratud kiiruseg a vahetsükli teepikkuste erinevuse kompen seer imiseks tuleb käesoleva lisa 
punktide 9.2.2.1–9.2.2.3 kohaselt lisada piiratud kiiruseg a vahetsüklisse erinevusele vastav aeg, mil vi = vcap.
9.2.2.1. Lisaaeg kesk mise kiiruse faasi jaoks
Kui vcap < vmax,medium , arvutatakse piiratud kiiruseg a vahetsükli keskmise kiiruse faasile lisata v aeg järgmise 
võrrandi abil:
Δtmedium =ðdbase,medium  – d cap,medium Þ
Vcap×3:6
Piiratud kiiruseg a vahetsükli keskmise kiiruse faasile lisata vate ajavahemike arv nadd,medium , kus vi = vcap, võrdub 
Δtmedium -iga, mis ümardatakse käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt lähima täisar vuni.
9.2.2.2. Lisaaeg suure kiiruse faasi jaoks
Kui vcap < vmax,high , arvutatak se piiratud kiirusega vahetsükli suure kiiruse faasile lisata v aeg järgmise võrrandi 
abil:
Δthigh =ðdbase,high  – d cap,high Þ
Vcap×3:6
Piiratud kiiruseg a vahetsükli suure kiiruse faasile lisata vate ajavahemik e arv nadd,high , kus vi = vcap, võrdub 
Δthigh-ga, mis ümardatakse käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt lähima täisar vuni.
9.2.2.3. Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suhtes .
Piiratud kiirusega vahetsükli eriti suure kiiruse faasile lisatav aeg arvutatak se järgmise võrrandi abil:
Δtexhigh =ðdbase,exhigh  – d cap,exhigh Þ
Vcap×3:6
Piiratud kiiruseg a vahetsükli eriti suure kiiruse faasile lisatavat e ajavahemik e arv nadd,exhigh , kus vi = vcap, võrdub 
Δtexhigh -ga, mis ümardatakse käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt lähima täisar vuni.
9.2.3. Piiratud kiirusega lõpp tsükli koostamine
9.2.3.1. 1. klassi tsükk elET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/229  
Piiratud kiiruseg a lõpp tsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruseg a vahetsükli kiiruskõverast kuni viimase 
mõõtmiseni kesk mise kiiruse faasis, kus v = vcap. Selle mõõtmise aja tähis on tmedium .
Seejärel lisatakse nadd,medium mõõtmised, mille puhul vi = vcap, nii et viimase mõõtmise aeg on tmedium + nadd,medium .
Seejärel lisatakse piiratud kiirusega vahetsükli keskm ise kiiruse faasi ülejäänud osa, mis on identne baastsükli 
samasuguse osag a, nii et viimase mõõtmise aeg on 1 022 + nadd,medium .
9.2.3.2. 2. ja 3. klassi tsüklid
9.2.3.2.1. vcap < vmax,medium
Piiratud kiiruseg a lõpp tsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruseg a vahetsükli kiiruskõverast kuni viimase 
mõõtmiseni kesk mise kiiruse faasis, kus v = vcap. Selle mõõtmise aja tähis on tmedium .
Seejärel lisatakse nadd,medium mõõtmised, mille puhul vi = vcap, nii et viimase mõõtmise aeg on tmedium + nadd,medium .
Seejärel lisatakse piiratud kiirusega vahetsükli keskm ise kiiruse faasi ülejäänud osa, mis on identne baastsükli 
samasuguse osag a, nii et viimase mõõtmise aeg on 1 022 + nadd,medium .
Järgmise sammuna lisatak se piiratud kiiruseg a vahetsükli suure kiiruse faasi esimene osa kuni viimase 
mõõtmiseni suure kiiruse faasis, kus v = vcap. Selle piiratud kiirusega vahetsüklis toim uva mõõtmise aja tähis on 
thigh, nii et selle mõõtmise aeg piiratud kiirusega lõpptsüklis on (thigh + nadd,medium ).
Seejärel lisatakse nadd,high mõõtmised, mille puhul vi = vcap, nii et viimase mõõtmise aeg on thigh + nadd,medium + 
nadd,high .
Seejärel lisatak se piiratud kiirusega vahetsükli suure kiiruse faasi ülejäänud osa, mis on identne baastsükli 
samasuguse osag a, nii et viimase mõõtmise aeg on 1 477 + nadd,medium + nadd,high .
Järgmise sammuna lisatakse piiratud kiirusega vahetsükli eriti suure kiiruse faasi (kui on asjak ohane) esimene 
osa kuni viimase mõõtmiseni eriti suure kiiruse faasis, kus v = vcap. Selle piiratud kiirusega vahetsüklis toim uva 
mõõtmise aja tähis on texhigh , nii et selle mõõtmise aeg piiratud kiiruseg a lõpp tsüklis on (texhigh + nadd,medium + 
nadd,high ).
Seejärel lisatakse nadd,medium mõõtmised, mille puhul vi = vcap, nii et viimase mõõtmise aeg on tmedium + nadd,medium .
Seejärel lisatak se piiratud kiirusega vahetsükli eriti suure kiiruse faasi (kui on asjak ohane) ülejäänud osa, mis on 
identne baastsükli samasuguse osag a, nii et viimase mõõtmise aeg on 1 800 + nadd,medium + nadd,high + nadd,exhigh .
Piiratud kiiruse lõpp tsükli kestus on samasugune nagu baastsüklil (v.a erinevused, mis on tingitud nadd,medium , 
nadd,high ja nadd,exhigh ümardamisest vastav alt käesoleva eeskir ja punktile 6.1.8).
9.2.3.2.2. vmax,medium ≤ vcap < vmax, high
Piiratud kiiruseg a lõpp tsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruseg a vahetsükli kiiruskõverast kuni viimase 
mõõtmiseni suure kiiruse faasis, kus v = vcap. Selle mõõtmise aja tähis on thigh.
Seejärel lisatak se nadd,high mõõtmised, mille puhul vi = vcap, nii et viimase mõõtmise aeg on thigh + nadd,high .
Seejärel lisatak se piiratud kiirusega vahetsükli suure kiiruse faasi ülejäänud osa, mis on identne baastsükli 
samasuguse osag a, nii et viimase mõõtmise aeg on 1 477 + nadd,high .ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/230 26.11.2021  
Järgmise sammuna lisatakse piiratud kiirusega vahetsükli eriti suure kiiruse faasi (kui on asjak ohane) esimene 
osa kuni viimase mõõtmiseni eriti suure kiiruse faasis, kus v = vcap. Selle piiratud kiirusega vahetsüklis toim uva 
mõõtmise aja tähis on texhigh , nii et selle mõõtmise aeg piiratud kiiruseg a lõpp tsüklis on (texhigh + nadd,high ).
Seejärel lisatak se nadd,exhigh mõõtmised, mille puhul vi = vcap, nii et viimase mõõtmise aeg on texhigh + nadd,high + 
nadd,exhigh .
Seejärel lisatak se piiratud kiirusega vahetsükli eriti suure kiiruse faasi (kui on asjak ohane) ülejäänud osa, mis on 
identne baastsükli samasuguse osag a, nii et viimase mõõtmise aeg on 1 800 + nadd,high + nadd,exhigh .
Piiratud kiiruse lõpp tsükli kest us on samasugune nagu baastsüklil (v.a erinevused, mis on tingitud nadd,high ja nadd, 
exhigh ümardamisest vastav alt käesoleva eeskir ja punktile 6.1.8).
9.2.3.2.3. Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suhtes .
vmax,high ≤ vcap < vmax,exhigh
Piiratud kiiruseg a lõpp tsükli esimene osa koosneb piiratud kiiruseg a vahetsükli kiiruskõverast kuni viimase 
mõõtmiseni eriti suure kiiruse faasis, kus v = vcap. Selle mõõtmise aja tähis on texhigh .
Seejärel lisatak se nadd,exhigh mõõtmised, mille puhul vi = vcap, nii et viimase mõõtmise aeg on texhigh + nadd,exhigh .
Seejärel lisatakse piiratud kiiruseg a vahetsükli eriti suure kiiruse faasi ülejäänud osa, mis on identne baastsükli 
samasuguse osag a, nii et viimase mõõtmise aeg on 1 800 + nadd,exhigh .
Piiratud kiiruse lõpp tsükli kestus on samasugune nagu baastsüklil (v.a erinevused, mis on tingitud nadd,exhigh 
ümardamisest vastav alt käesoleva eeskir ja punktile 6.1.8).
10. Tsüklite määramine sõidukit ele
10.1. Teatava klassi sõidukit katsetatak se sama klassi tsükliga (st 1. klassi sõidukeid 1. klassi tsükliga, 2. klassi 
2. klassiga , 3.a klassi 3.a klassi tsükliga ja 3.b klassi 3.b klassi tsüklig a). Tootja soovil ja vastutava asutuse 
nõusolekul võib sõidukit katsetada kõrgema klassi tsükliga (nt 2. klassi sõidukit 3. klassi tsükliga). Sellisel juhul 
tuleb järgida 3.a ja 3.b klassi erinevusi ning tsükli kiirust võib vähendada kooskõlas käesoleva lisa punktidega 
8–8.4.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/231  
LISA B2 
Käigu valik ja käiguvahetuspunkti kindlaks tegemine käsikäiguk astiga sõidukite puhul 
1. Üldine lähenemisviis
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatud käiguvahetusk orda järgitakse käsikäigukastiga sõidukit e puhul.
1.2. Ettenäht ud käigud ja käiguvahetuspunktid põhinevad sõidutakistuse ja kiirenduse ületamiseks vajaliku võimsuse ning 
mootori poolt konkreetses tsükli faasis kõikide võimalike käikudega saavutatava võimsuse vahelisel tasakaalul.
1.3. Kasutata vate käikude määramise arvutus peab põhinema mootori pöörlemissage dusel ja kõverate l, mis kirjeldav ad 
täisk oormuse võimsust olenevalt mootori pöörlemissagedusest.
1.4. Kah ekäigulise (madal ja kõrge ) jõuülekandeg a sõidukit e puhul tuleb käigukasutuse määramisel arvesse võtta üksnes 
tavapärasek s maanteek asutuseks ettenähtud käiku.
1.5. Sidur i kasutamist ette ei kirjutata, kui sidur töötab autom aatselt, ilma et juht peaks seda ühendama või lahutama.
1.6. Käesolevat lisa ei kohaldata lisa B8 kohaselt katsetatud sõidukit ele.
2. Nõutavad andmed ja eelar vutused
Kui tsükli läbitak se veojõuste ndil, on kasutatavat e käikude määramiseks vaja järgmisi andmeid ja arvutusi:
a)Pratedon tootja deklareer itud suur im mootori nimivõimsus (kW);
b)nrated on tootja deklareer itud mootori nimipöörlemissag edus ehk selline mootori pöörlemissaged us, mille korral 
mootor saavutab oma täisvõimsuse (min–1);
c)nidleon mootori pöörlemissage dus tühikäigul (min–1).
nidle mõõdetak se vähemalt ühe minuti jook sul vähemalt 1 Hz sageduseg a ja sooja töötava mootoriga, käigukang 
vabakäigu asendis ja sidur ühendatud. Temp eratuur i, perifeersete ja abiseadmete jne tingimused on samad, nagu 
on kirjeldatud lisas B6 1. tüüpi katse jaoks .
Käesolevas lisas kasutata v väär tus peab olema mõõte perioodi aritmeetiline keskm ine, mida on käesoleva eeskir ja 
punkti 6.1.8 kohaselt ümardatud lähima 10 min–1-ni;
d)ng on edasikäikude arv.
Tavapäraseks maanteekasutuseks ettenähtud käiguvahemiku edasikäigud nummerdatakse mootori pöörlemis ­
sageduse (min–1) ja sõiduki kiiruse (km/h) suht e alanemise järjekorras. 1. käik on suur ima ülekandear vuga käik, 
käik ng on väik seima ülekandear vuga käik. ng näitab edasikäikude arvu;
e)(n/v) i on suhe, mis on saadud mootor i pöörlemissaged use n jagamisel sõiduki kiiruseg a v igal käigul i ning mille 
puhul i = 1...ng, min–1/(km/h). (n/v) i arvutatakse lisa B7 punktis 8 esitatud võrrandite kohaselt ;
f)f0, f1, f2 on katsetamiseks valitud sõidutakistusk orda jad: vastavalt N, N/(km/h) ja N/(km/h)2;
g)nmax
nmax1 = n95_high on mootor i maksimaalne pöörlemissagedus (min–1), mille korral saavutatakse 95 % 
nimivõimsusest.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/232 26.11.2021  
Kui suur ust n95_high ei ole võimalik kindlaks määrata, kuna mootori pöörlemissaged us on kõikide käikude korral 
piiratud väik sema väär tusega nlim ja vastav täisk oormus on üle 95 % nimivõimsusest, kasutatak se n95_high asemel 
suur ust nlim.
nmax2 = (n/v)(ng vmax) × vmax,cy cle
nmax3 = (n/v)(ng vmax) × vmax,vehicle
kus:
vmax,cycle on sõiduki kiiruskõvera suur im kiirus lisa B1 kohaselt (km/h);
vmax,vehicle on käesoleva lisa punkti 2 alapunkti i kohane sõiduki suur im kiirus (km/h);
(n/v)(ng vmax)on suhe (min–1/(km/h)), mis on saadud mootori pöörlemissageduse n jaga misel sõiduki kiirusega v 
käigul ng vmax;
ng vmax on määratletud käesoleva lisa punkti 2 alapunktis i;
nmax on suur ustest nmax1, nmax2 ja nmax3 suur im (min–1);
h)Pwot(n) on täisk oormuse võimsuskõver mootori pöörlemissagedus e vahemikus
Võimsuskõver peab koosnema piisavast arvust andmek ogumitest (n, Pwot), et järjestikuste andmek ogumit e vahelisi 
punkt e saaks arvutada lineaarse interpoleer imisega. ÜRO eeskir ja nr 85 kohaselt ei tohi lineaarse interpolats iooni 
kõrvalekalle täisk oormuse võimsuskõverast olla üle 2 %. Esimene andmek ogum peab pärinema pöörlemissa ­
geduselt nmin_dr ive_set (vt alapunkti k alapunkt 3) või väiksem alt. Viimane andmek ogum peab pärinema pöörlemis ­
sageduselt nmax või suuremalt. Andmek ogumid ei pea pärinema võrdsete vahede tagant, kuid kõik andmek ogumid 
tuleb esitada.
Andmek ogumid ning väär tused Prated ja nrated saadak se tootja esitatud võimsuskõveralt.
Täisk oormuse võimsus mootori pöörlemissagedust el, mida ÜRO eeskir i nr 85 ei hõlma, tehakse kindlaks 
nimetatud eeskir jas kirjeldatud meet odil;
i)suur uste ng vmax ja vmax määramine
ng vmax on käik, millega saavu tatakse sõiduki suur im kiirus ja mis määratakse järgmiselt:
Kui vmax(ng) ≥ vmax(ng–1) ja vmax(ng–1) ≥ vmax(ng–2), siis:
ng vmax = ng ja vmax = vmax(ng).
Kui vmax(ng) < vmax(ng–1) ja vmax(ng–1) ≥ vmax(ng–2), siis:
ng vmax = ng–1 ja vmax = vmax(ng–1),
muudel juhtudel ng vmax = ng–2 ja vmax = vmax(ng–2)
kus:
vmax(ng) on sõiduki kiirus, mille korral nõutud sõidutakistusvõimsus võrdub käigul ng kasutada oleva 
võimsusega (Pwot) (vt joonis A2/1a).
vmax(ng–1) on sõiduki kiirus, mille korral nõutud sõidutakistusvõimsus võrdub järgmisel madalamal käigul 
(ng–1) kasutada oleva võimsusega (Pwot). Vt joonis A2/1b.
vmax(ng–2) on sõiduki kiirus, mille korral nõutud sõidutakistusvõimsus võrdub käigul ng–2 kasutada oleva 
võimsusega (Pwot).
vmax ja ng vmax määratakse sõiduki kiiruste järgi, mis on ümardatud käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt ühe 
kümnendk ohani.
Nõutav sõidutakistusvõimsus (kW) arvutatakse järgmise võrrandig a:
Prequired ¼ðf0×vÞþðf 1×v2Þþðf 2×v3Þ
3600ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/233  
kus:
v on sõiduki kiirus, mis on sätes tatud eespool (km/h).
Sõiduki kiirusel vmax käigug a ng, ng – 1 või käiguga ng – 2 kasutada olev võimsus määratakse täisk oormuse 
võimsuskõverat (Pwot(n)) ja järgmisi võrrandeid kasutades:
nng = (n/v) ng × vmax(ng);
nng–1 = (n/v) ng–1 × vmax(ng–1);
nng–2 = (n/v) ng–2 × vmax(ng–2),
ning vähendades täisk oormuse võimsuskõvera väär tusi 10 %.
Eespool kirjeldatud meet odit tuleb vajaduse korral kasutada ka madalamate käikude (ng – 3, ng – 4 jne) puhul.
Kui sõiduki suur ima kiiruse piiramise tõttu on mootor i suur im pöörlemissaged us piiratud väär tuseni nlim, mis on 
väiksem kui mootor i pöörlemissagedus, mis vastab sõidutakistusvõimsuse kõvera ja kasutada oleva võimsuse 
kõvera ristumispunktile, siis:
ng vmax = ng ja vmax = nlim / (n/v)(ng).
Joonis A2/1a
Näide, mille puhul ng vmax on kõrgeim käik
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/234 26.11.2021  
Joonis A2/1b
Näide, mille puhul ng vmax on kõrgeimas t ühe võr ra madalam käik
j)aeglase käigu väljajätmine
1. käik võidakse tootja soovil välja jätta, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:
1)sõiduki tüüpk ond on saanud tüübikinnituse haagise vedamiseks;
2)(n/v) 1 × (vmax/n95_high ) > 6,74;
3)(n/v) 2 × (vmax/n95_high ) > 3,85;
4)sõiduk , mille mass mt on määratud alloleva võrrandi kohaselt, suudab viie minuti jook sul viiel korral võtta 
nelja sekundig a paigalt vähemalt 12 % kallakul ülesmäge.
mt = mr0 + 25 kg + (MC – mr0 – 25 kg) × 0,28
(võr randis olevat tegurit 0,28 kasutatakse sellist e 2. kategoor ia sõidukite puhul, mille täismass on kuni 3,5 
tonni, aga 1. kate goor ia sõidukite puhul kasutatak se selle asemel tegur it 0,15),
kus:
vmax on käesoleva lisa punkti 2 alapunktis i täpsustatud suur im kiirus. Tingimust ele 2 ja 3 vastav as 
oluk orras kasutatakse väär tust vmax, mis vastab sõidutakistusvõimsuse kõvera ja asjaomase 
käigug a kasutada oleva võimsuse kõvera ristumispunktile. Väär tust vmax, mis vastab sellisele 
mootori pöörlemissageduse piiramisele, mille tõttu kõverad ei lõiku, ei kasutata;
(n/v)(ng vmax)on mootori pöörlemissage dus n jaga tud sõiduki kiirusega v käigul ng vmax (min–1/(km/h));
mr0 on sõiduk orras sõiduki mass (kg);
MC on autoron gi suur im tehniliselt lubatud täismass (vt käesoleva eeskir ja punkt 3.2.27) (kg).
Sel juhul ei kasutata veojõust endil tsükli läbimisel 1. käiku ja nummerdatakse käigud ümber nii, et 1. käik on 
tegelikult 2. käik;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/235  
k)suur use nmin_dr ive määratlus
nmin_dr ive on mootori väik seim pöörlemissage dus sõiduki liikumisel (min–1);
1)Kui ngear =1, siis nmin_dr ive = nidle,
2)Kui ngear = 2, siis
i) üleminekuks 1. käigult 2. käigule:
nmin_dr ive = 1,15 × nidle,
ii) aeglustamiseks seiskumiseni:
nmin_dr ive = nidle,
iii) kõikide muude sõidutingimust e puhul:
nmin_dr ive = 0,9 × nidle.
3)kui ngear > 2, leitak se nmin_dr ive järgmiselt:
nmin_dr ive = nidle + 0,125 × (nrated – nidle).
Seda nimetatakse suur useks nmin_dr ive_set .
nmin_dr ive_set ümardatakse käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt lähima täisar vuni.
Tootja soovil võib ngear > 2 korral kasutada väär tusi, mis on suuremad kui nmin_dr ive_set . Sellisel juhul võib tootja 
määrata ühe väär tuse (nmin_dr ive_up ) kiirenduse/püsikiir use faasi ja teise aeglustusfaasi jaoks (nmin_dr ive_down ).
Mõõtmised kiirendustel ≥ –0,1389 m/s2 kuuluvad kiirenduse/püsikiir use faasi. Seda faasi spetsifikatsiooni 
kasutatakse ainult käesoleva lisa punkti 3.5 kohaselt algkäigu määramiseks, mitte aga käesoleva lisa punkti 4 
nõuet e puhul.
Peale selle võib tootja sätestada algfaasi (tstar t_phase ) jaoks suuremad väär tused (nmin_dr ive_star t või nmin_dr ive_up_star t ja 
nmin_dr ive_down_sta rt) suur uste nmin_dr ive, nmin_dr ive_up ja nmin_dr ive_down jaoks ngear > 2 korral.
Algf aasi määrab tootja ja see ei tohi olla pikem kui tsükli väikes e kiiruse faas ning peab lõppema seiskamisfaasig a, 
nii et lühike se teekonna kest el nmin_dr ive ei muutu.
Kõik eraldi valitud nmin_dr ive väär tused peavad olema kas suur usega nmin_dr ive_set võrdsed või sellest suuremad, kuid 
mitte suuremad kui 2 × nmin_dr ive_set .
Kõik eraldi valitud nmin_dr ive väär tused ning tstar t_phase tuleb registreer ida.
Täisk oormuse võimsuskõvera alumise piirina kasutatakse punkti 2 alapunkti h kohaselt ainult suur ust nmin_dr ive_set ;
l)TM on sõiduki katsemass (kg).
3. Vajaliku võimsuse, mootor i pöörlemissag eduse, kasutada oleva võimsuse ja võimaliku kasutatava käigu arvutused
3.1. Vajaliku võimsuse arvutamine
Tsüklikõvera igal sekundil j arvutatak se sõidutakistuse ületamiseks ja kiirendamiseks vajalik võimsus järgmise 
võrrandiga:
Prequired,j ¼ðf0×vjÞþðf 1×v2
jÞþðf 2×v3
jÞ
3600 !
þðkr×a j×vj×TMÞ
3600ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/236 26.11.2021  
kus:
Prequired,j on vajalik võimsus sekundil j (kW);
aj on sõiduki kiirendus (m/s2) sekundil j ja arvutatakse järgmiselt:
aj¼ðvjþ1 – vjÞ
3:6×ðtjþ1 – tjÞ;
j = tstar t kuni tend – 1,
tstar t on aeg (s), mil kohaldata v katsetsükkel algab (vt eeskir ja lisa B1 punkt 3);
tend on aeg (s), mil kohaldata v katsetsükkel lõpeb (vt eeskir ja lisa B1 punkt 3);
Teise kiirendamisväär tusena ajahetkel tend (1. klassi tsüklis 1 611 . sekund ning 2. ja 3. klassil 1 800 . sekund) võib 
tühjade lahtr ite vältimisek s kasutada nulli.
kr on tegur, milles on võetud arvesse jõuülekandesüsteemi iner tstakistusi kiirendamise ajal, ja see 
on 1,03.
3.2. Moot ori pöörlemissagedust e arvutamine
Iga vj<1:0 km/h puhul eeldatak se, et sõiduk seisab paigal ja mootori pöörlemissagedus on nidle. Käigukang peab 
olema vabakäigu asendis ning sidur ühendatud, v.a üks sekund enne paiga lseisust kiirenduse alustamist, kui tuleb 
valida esimene käik ning sidur lahutada.
Iga tsüklikõvera vj≥1:0 km/h ja iga käigu (i,i¼1...ng) puhul tuleb mootor i pöörlemissagedus ni,j arvutada järgmise 
võrrandi abil:
ni,j¼ðn=vÞi×vj
Arvutatak se ujuk omaar vudega ja tulemust ei ümardata.
3.3. Võimalike käikude valimine vastavalt mootor i pöörlemissaged usele
Järgmised käigud võib valida kiiruskõvera järgimiseks vj korral:
a)kõik käigud i < ng vmax, kui nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax1;
b)kõik käigud i ≥ ng vmax, kui nmin_dr ive ≤ ni,j ≤ nmax2;
c)1. käik, kui n1,j < nmin_dr ive.
Kui aj < 0 ja ni,j ≤ nidle, lahutataks e sidur ja valitakse ni,j väär tuseks nidle.
Kui aj ≥ 0 ja ni,j < max (1,15 × nidle; mootori minimaalne pöörlemissaged us Pwot(n) kõveral), peab ni,j olema suur im 
1,15 × nidle või mootori minimaalne pöörlemissagedus Pwot(n) kõveral ning sidur i asend määratlemata.
„Määratlemata“ tähistab kõiki sidur i asendeid vahemikus lahutatud kuni lahutamata olenevalt konkreetse mootori ja 
käigukasti ehitusest. Sellisel juhul võib mootor i tegelik pöörlemissagedus arvutatust erineda.
Punkti 2 alapunktis k osutatud nmin_dr ive määramiseg a seoses võib eespool osutatud nõudeid a–c väljendada aeglustus ­
faasides järgmiselt:
Aeglustusfaasi s kasutatak se käik e ngear > 2 seni, kuni mootori pöörlemissagedus ei lange alla nmin_dr ive.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/237  
2. käiku kasutatakse aeglustusfaas is tsükli lühik ese teekonna jook sul (kuid mitte lühik ese teek onna lõpuosas) seni, kuni 
mootori pöörlemissagedus ei jää alla 0,9 × nidle.
Kui mootor i pöörlemissaged us langeb alla nidle, tuleb sidur lahutada.
Kui aeglustusfaas on lühik ese teekonna viimane osa enne seiskamisfaasi , tuleb kasutada teist käiku seni, kuni mootori 
pöörlemissaged us ei jää alla nidle. Seda nõuet kohaldatakse kogu aeglustusfaas is, mis lõpeb seiskumiseg a.
Aeglustusfaas on üle 2 sekundi pikkune ajavahemik , mil sõiduki kiirus on ≥ 1,0 km/h ja väheneb pidevalt (vt käesoleva 
lisa punkt 4).
3.4. Kasutada oleva võimsuse arvutamine
Käesoleva lisa punkti 2 alapunktis h sätestatud täisk oormuse võimsuskõveral olevat e mootori pöörlemissage duste 
väär tuste (nk) korral kasutada olev võimsus (Pavailable_k ) arvutatakse järgmise võrrandiga:
Pavailable k¼Pwot�
nkÞ×�
1 – ðSM þASMÞ�
kus:
Pwot on täisk oormuse võimsuskõveral täisk oormusel pöörlemissagedusel nk kasutada olev võimsus;
SM on ohutusvar u ehk statsionaarse maksimumk oormuse võimsuse ja üleminekutingimust es 
kasutada oleva võimsuse vaheline erinevus. SM väär tuseks määratakse 10 %;
ASM on täiendav võimsuse ohutusvar u, mida võib kasutada tootja soovil.
Tootja esitab küsimise peale ASMi väär tused (wot-võimsuse vähendamine protsentides) koos Pwot(n) 
andmek ogumite ga, nagu näidatud tabeli A2/1 näidises. Järjestikuste andmepunktide vahel tuleb kasutada lineaarset 
interpoleer imist. ASM ei tohi ületada 50 %.
ASMi kasutamisek s on vaja vastutava asutuse nõusolekut.
Tabel A2/1
n PwotSM
%ASM
%Pavailable
min–1kW kW
700 6,3 10,0 20,0 4,4
1 000 15,7 10,0 20,0 11,0
1 500 32,3 10,0 15,0 24,2
1 800 56,6 10,0 10,0 45,3
1 900 59,7 10,0 5,0 50,8
2 000 62,9 10,0 0,0 56,6
3 000 94,3 10,0 0,0 84,9
4 000 125,7 10,0 0,0 113,2
5 000 157,2 10,0 0,0 141,5
5 700 179,2 10,0 0,0 161,3
5 800 180,1 10,0 0,0 162,1
6 000 174,7 10,0 0,0 157,3
6 200 169,0 10,0 0,0 152,1
6 400 164,3 10,0 0,0 147,8
6 600 156,4 10,0 0,0 140,8ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/238 26.11.2021  
Iga võimaliku käigu kohta, sõiduki iga kiiruse kohta tsükli kõveral (vj, j määratlus käesoleva lisa punktis 3.1) ja 
mootori iga pöörlemissagedus e (ni,j ≥ nmin) kohta täisk oormuse võimsuskõveral arvutatak se kasutada olev võimsus 
täisk oormuse võimsuskõveral olevate naaber väär tuste nk ja Pavailable_k lineaarse interpolatsiooniga.
3.5. Võimalike kasutatavat e käikude määramine
Võimalikud kasutata vad käigud määratakse järgmiste tingimusteg a:
a)käesoleva lisa punktis 3.3 nimetatud tingimused on täidetud ja
b)ngear > 2, kui Pavailable i,j≥Prequired,j :
Tsüklikõvera igal sekundil j kasutata v esialgne käik on kõrgei m võimalik lõplik käik imax. Paig alt liikuma hakkamisel 
kasutatak se ainult esimest käiku.
Madalaim võimalik lõplik käik on imin.
4. Lisanõuded käigukasutuse korrigeerimisek s ja/või muutmiseks
Esialgset käiguvalikut tuleb kontrollida ja muuta, et vältida liiga sagedast käiguvahetust ning tagada juhitavus ja 
praktilisus.
Kiirendusfaas on üle 2 sekundi pikkune ajavahemik, mil sõiduki kiirus on ≥ 1,0 km/h ja suureneb pidevalt. 
Aeglustusfaas on üle 2 sekundi pikkune ajavahemik, mil sõiduki kiirus on ≥ 1,0 km/h ja väheneb pidevalt. Pideva 
kiiruse faas on üle 2 sekundi pikkune ajavahemik, mil sõiduki kiirus on pidevalt ≥ 1,0 km/h.
Kiirendus-/aeg lustusfaasi lõpu määrab ära viimane ajavahemik , mil sõiduki kiirus on üle või alla eelmise ajavõtu 
kiirust. Seetõttu võib aeglustusfaas i lõpp olla kiirendusf aasi algus. Sel juhul on kiirendusfaaside nõuded 
aeglustusfaaside nõuet est ülemad.
Korrigeeritak se ja/või muudetak se kooskõlas järgmist e nõuet ega:
Enne käesoleva lisa punkti 4 alapunktide b–f kohaldamist tehakse sama punkti alapunktis a kirjeldatud 
muutmisk ontrolli kogu tsüklikõvera puhul kaks korda.
a)Kui ühe võrra kõrgemat käiku (n + 1) on vaja ainult 1 sekundik s ning enne ja pärast seda on sama käik (n) või ühe 
võrra madalam (n – 1), korrigeeritak se käik (n + 1) käiguks n.
Näit ed:
käigujär jestus i – 1, i, i – 1 asendatakse järgmiseg a
1, – 1, – 1;
käigujär jestus i – 1, i, i – 2 asendatakse järgmiseg a
1, – 1, – 2;
käigujär jestus i – 2, i, i – 1 asendatakse järgmiseg a
2, – 1, – 1.
Kui kiirendus- või püsikiir usfaasis või üleminekul püsikiir uselt kiirenduse faasi või kiirenduselt püsikiir usele (mil 
käik e vahetataks e ainult kõrgema ks) kasutatak se käiku ainult ühe sekundi jooksul, korrigeeritaks e järgmise 
sekundi käik eelmisek s käiguks, nii et käiku kasutatak se vähemalt kaks sekundit.
Näit ed:
Käigujär jestus 1, 2, 3, 3, 3, 3, 3 asendatakse järgmiseg a
1, 1, 2, 2, 3, 3, 3.
Käigujär jestus 1, 2, 3, 4, 5, 5, 6, 6, 6, 6, 6 asendatak se järgmisega
1, 1, 2, 2, 3, 3, 4, 4, 5, 5, 6.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/239  
Seda nõuet ei kohaldata kiirendusfaasi ajal madalamale käigule vahetamise suht es või kui käigu kasutamine ainult 
ühe sekundi jooksul järgneb vahetult sellisele madalamale käigule vahetamisele või toim ub kohe kiirendusfaasi 
alguses. Sellistel juhtudel tuleb käigu madalamaks vahetamist esmalt korrigeerida käesoleva lisa punkti 4 
alapunkti b kohaselt.
Näide
Käigujär jestus 4, 4, 3, 4, 5, 5, 5, kus esimene sekund või kolmas sekund määrab kiirendusfaasi alguse ja kus punkti 
4 alapunkti b kiirendusfaasis edaspidi ei kohaldata, asendatak se järgmisega
4, 4, 4, 4, 5, 5, 5.
Kui aga kiirendusfa asi alguses kasutatav käik on ühe võrra madalam kui eelmisel sekundil ja järgmiste sekundite 
jooksul on sama mis eelmisel sekundil, aga sellele järgneb madalamale käigule vahetamine, nii et punkti 4 
alapunkti c kohaldamisel asendatak s need sama käigug a mis kiirendusf aasi alguses, tuleks selle asemel kohaldada 
punkti 4 alapunkti c.
Näide
Kui kiiruskõvera
19,6 18,3 18,0 18,3 18,5 17,9 15,0 km/h
puhul kasutatakse algselt käik e
3 3 2 3 3 2 2,
korrigee ritaks e neljanda ja viienda sekundi jooksul kasutata v käik ühe võrra madalamak s (kohaldades punkti 4 
alapunkti c), mitte ei korrigee rita käiku kiirendusf aasi alguses (kolmas sekund), nii et korrektsiooni tulemusek s on 
järgmine käigujär jestus:
3 3 2 2 2 2 2
Kui aga kiirendusfaasi esimesel sekundil kasutata v käik on sama mis eelmisel sekundil ja järgmist e sekundite 
jooksul on ühe võrra kõrgem, asendatak se kiirendusfaasi teisel sekundil kasutata v käik kiirendusfaasi esimese 
sekundi käigug a.
Näide
Kui kiiruskõvera
30,9 25,5 21,4 20,2 22,9 26,6 30,2 km/h
puhul kasutatakse algselt käik e
3 3 2 2 3 3 3,
korrigee ritaks e viienda sekundi jooksul (kiirendusfaasi teine sekund) kasutata v käik ühe võrra madalamak s, et 
käiku kasutatak s kiirendusfaasi jook sul vähemalt kaks sekundit, nii et korrektsiooni tulemusek s on järgmine 
käigujär jestus:
3 3 2 2 2 3 3
Kiirendusfaaside s ei tohi käik e kõrgemaks vahetades ühtegi käiku vahele jätta.
Küll aga võib ühe käigu vahele jätta üleminekul kiirenduselt püsikiir usele, kui püsikiir use faas kestab üle viie 
sekundi.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/240 26.11.2021  
b)Kui madalamale käigule vahetamine on vajalik kiirendusf aasi ajal või alguses, tuleb selleks vajalik käik (iDS) 
registreer ida. Korrigeeri mise lähte punkt on kas viimane eelmine sekund, mil kasutati iDS-i, või kiirendusfaasi 
lähtepunkt, kui kõikide varasemate ajavahemik e puhul on käik > iDS. Võrdluskäigu iref määrab madalamale käigule 
vahetamisele eelnenud ajavahemike kõrgei m käik. Käigu madalamaks vahetamine, mille puhul iDS = iref – 1, on ühe 
võrra madalama käigu valimine; käiguvahetus, mille puhul iDS = iref – 2, on kahe võrra madalama käigu valimine ja 
käiguvahetus, mille puhul iDS = iref – 3, on kolme võrra madalama käigu valimine. Seejärel tehakse järgmine 
kontroll.
i) Ühe võrra madalama käigu valimine
Liikudes korrigeerimi se algusest kiirendusf aasi lõpu poole, leitakse viimane 10 sekundiline ajavahemik, mille 
puhul oli iDS kasutusel vähemalt 2 sekundit järjest või vähemalt 2 sekundit kokku. Viimatine iDS kasutamine 
selles vahemikus annabki korrigeerimise lõpp-punkti. Korrigee rimisvahemiku algus- ja lõpp-punkti vahel 
korrigeeri takse käigust iDS kõrgemat e käikude kasutamise nõuded käigu iDS nõudega.
Korrigee rimise lõpust (kui 10 sekundi jooksul kasutati iDS-i vähemalt 2 sekundit järjest või vähemalt 
2 sekundit kokku) või algusest (kui kõigi 10-sekundiliste ajavahemike jook sul kasutati iDS-i ainult ühe sekundi 
või mõne 10 sekundi jooksul üldse mitte) kiirendusfaasi lõpu poole eemaldatakse kõik madalama käigu 
kasutamised, mille kestus on ainult üks sekund.
ii) Kahe või kolme võrra madalama käigu valimine
Liikudes korrigeer imise algusest kiirendusf aasi lõpu poole, leitakse viimane iDS-i kasutus. Korrigeer imise 
algusest alates korrigeer itakse kõik nõuded kasutada käiku iDS või sellest kõrgemat käiku kuni iDS viimase 
esinemiseni nii, et iDS asemel on (iDS + 1).
iii) Ühe ning kahe ja/või kolme võrra madalama käigu valimine
Kui ühe ning kahe ja/või kolme võrra madalam käik valitakse kiirendusfaasi ajal, tuleb kolme võrra madalama 
käigu valimisi korrigeerida enne kahe või ühe võrra madalama käigu valimist ja kahe võrra madalama käigu 
valimisi enne ühe võrra madalama käigu valimisi. Sellistel juhtudel on kahe või ühe võrra madalama käigu 
korrigeeri mise alguspunkt vahetult pärast käigu kolme võrra madalamak s vahetamiste korrigeerimi se lõppu 
algav sekund ning ühe võrra madalama käigu korrigeeri mise alguspunkt vahetult pärast käigu kahe võrra 
madalamaks vahetamiste korrigeeri mise lõppu alga v sekund. Kui kolme võrra madalam käik valitakse pärast 
ühe või kahe võrra madalama käigu valimist, on kolme võrra madalama käigu valimine sellele eelneval 
ajavahemikul neist ülim. Kui kahe võrra madalam käik valitakse pärast ühe võrra madalama käigu valimist, 
on kahe võrra madalama käigu valimine sellele eelneval ajavahemikul ühe võrra madalama käigu valimisest 
ülim.
Näit ed on tabelites A2/2–A2/6.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/241  
Tabel A2/2
Aeg j j + 1 j + 2 j + 3 j + 4 j + 5 j + 6 j + 7 j + 8 j + 9 j + 10 j + 11 j + 12 j + 13 j + 14 j + 15 j + 16 j + 17 j + 18
Kiiren -
damise 
algusMada -
lamale 
käi-
gule, 
iDS = 3Mada -
lamale 
käigule, 
iDS = 3Kiiren -
damise 
lõpp
Algne 
käigukasutus2 2 3 3 4 4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 3 4 4 4
Korri-
geer i-
mis-
kon-
trolli 
algus
iref = 4
Korrigeerimisk ontrolli esimene 10sekundiline aken
Korrigeerimi skontrolli viimane 10sekundiline aken
Viimane 10sekundiline aken, milles on iDS kaks korda
Korri-
geer i-
mise 
lõpp
Korrektsioon 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3
Eemaldamine
Lõplik 
käigukasutus2 2 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 3 4 4 4ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/242 26.11.2021  
Tabel A2/3
Aeg j j + 1 j + 2 j + 3 j + 4 j + 5 j + 6 j + 7 j + 8 j + 9 j + 10 j + 11 j + 12 j + 13 j + 14 j + 15 j + 16 j + 17 j + 18
Kiiren -
damise 
algusMada -
lamale 
käi-
gule, 
iDS = 3Mada -
lamale 
käi-
gule, 
iDS = 3Kiiren -
damise 
lõpp
Algne 
käigukasutus2 2 3 3 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4
Korri-
geer i-
mis-
kon-
trolli 
algus
iref = 4
Korrigeerimisk ontrolli esimene 10sekundiline aken
Korrigeerimi skontrolli viimane 10sekundiline aken
Viimane 10sekundiline aken, milles on iDS kaks korda
Korri-
geer i-
mise 
lõpp
Korrektsioon 3 3
Eemaldamine 4
Lõplik 
käigukasutus2 2 3 3 3 3 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/243  
Tabel A2/4
Aeg j j + 1 j + 2 j + 3 j + 4 j + 5 j + 6 j + 7 j + 8 j + 9 j + 10 j + 11 j + 12 j + 13 j + 14 j + 15 j + 16 j + 17 j + 18
Kiiren -
damise 
algusMada -
lamale 
käi-
gule, 
iDS = 3Mada -
lamale 
käi-
gule, 
iDS = 3Kiiren -
damise 
lõpp
Algne 
käigukasutus4 4 4 3 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 3 4 4 5 5
Korri-
geer i-
mis-
kon-
trolli 
algus
iref = 4
Korrigeerimisk ontrolli esimene 10sekundiline aken
Korrigeerimi skontrolli viimane 10sekundiline aken
Pole ühtegi 10sekundilist aken, milles on iDS kaks korda
Korri-
geer i-
mise 
lõpp
Korrektsioon
Eemaldamine 4 4
Lõplik 
käigukasutus4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/244 26.11.2021  
Tabel A2/5
Aeg j j + 1 j + 2 j + 3 j + 4 j + 5 j + 6 j + 7 j + 8 j + 9 j + 10 j + 11 j + 12 j + 13 j + 14 j + 15 j + 16 j + 17 j + 18 j + 19
Kiiren -
damise 
algusMada -
lamale 
käi-
gule, 
iDS1 = 52 võrra 
mada -
lamale 
käi-
gule, 
iDS1 = 41 võrra 
mada -
lamale 
käi-
gule, 
iDS2 = 5Kiiren -
damise 
lõpp
Algne 
käigukasu -
tus6 6 6 5 5 4 4 4 4 4 5 6 6 6 6 6 6 6 5 5
iDS1 
korri-
geeri-
mise 
kon-
trolli 
algusiDS2 
korri-
geeri-
mise 
kon-
trolli 
algus
iref = 6 iref = 6
Viimane 10sekundiline aken, milles on iDS1 kaks või enam korda Viimane 10sekundiline aken, milles on iDS2 kaks või enam korda
iDS1 
korri-
geeri-
mise 
lõppiDS2 
korri-
geeri-
mise 
lõpp
Korrekt -
sioon4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5
Eemalda -
mine
Lõplik 
käigukasu -
tus4 4 4 4 4 4 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 5 5ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/245  
Tabel A2/6
Aeg j j + 1 j + 2 j + 3 j + 4 j + 5 j + 6 j + 7 j + 8 j + 9 j + 10 j + 11 j + 12 j + 13 j + 14 j + 15 j + 16 j + 17 j + 18
Kiiren -
damise 
algusMada -
lamale 
käi-
gule, 
iDS1 = 3Mada -
lamale 
käi-
gule, 
iDS2 = 4Mada -
lamale 
käi-
gule, 
iDS3 = 5Kiiren -
damise 
lõpp
Algne 
käigukasutus4 3 3 4 5 5 4 5 5 6 6 6 6 5 5 6 6 6 6
iDS1 
korri-
geer i-
mise 
kon-
trolli 
algusiDS2 
korri-
geer i-
mise 
kon-
trolli 
algusiDS3 
korri-
geer i-
mise 
kon-
trolli 
algus
iref = 4 iref = 5 iref = 6
Viimane 10sekundiline aken, milles on iDS1 kaks või enam korda
Viimane 10sekundiline aken, milles on iDS2 kaks või enam korda
Viimane 10sekundiline aken, milles on iDS3 kaks või enam korda
iDS1 
korri-
geer i-
mise 
lõppiDS2 
korri-
geer i-
mise 
lõppiDS3 
korri-
geer i-
mise 
lõpp
Korrektsioon 3 4 4 5 5 5 5
Eemaldamine
Lõplik 
käigukasutus3 3 3 4 4 4 4 5 5 5 5 5 5 5 5 6 6 6 6ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/246 26.11.2021  
1. käiku ei korrigeeri ta. Punkti 3.3 kolmanda lõigu nõudeid (kui aj ≥ 0 …) ei kohaldata teisest käigust kõrgemat e 
käikude käesoleva punkti kohasele korrigeerimi sele.
Enne käesoleva lisa punkti 4 alapunktide d–f kohaldamist tehakse punkti 4 alapunktis c kirjeldatud 
muutmisk ontrolli kogu tsüklikõvera puhul kaks korda.
c)Kui käiku i kasutatakse 1–5 sekundit ning sellele eelnev käik on ühe võrra madalam ja järgnev ühe või kahe võrra 
madalam või kui sellele 1–5sekundilisele kasutusele eelnev käik on kahe võrra madalam ja järgnev ühe võrra 
madalam, korrigeeritak se nimetatud 1–5sekundilise kasutuse käiku nii, et valitak se sellele eelnenud ja järgnenud 
käigust kõrgei m.
Näit ed:
i) Käigujär jestus –1, i, –1 asendatak se järgmisega:
– 1, –1, –1;
käigujär jestus –1, i, –2 asendatak se järgmisega:
– 1, –1, –2;
käigujär jestus – 2, i, –1 asendatakse järgmiseg a:
– 2, –1, –1.
ii) Käigujär jestus –1, i, i, –1 asendatak se järgmisega:
– 1, –1, –1, –1;
käigujär jestus –1, i, i, –2 asendatakse järgmiseg a:
i – 1, –1, –1, –2;
käigujär jestus –2, i, i, –1 asendatakse järgmiseg a:
– 2, –1, –1, –1.
iii) Käigujär jestus –1, i, i, i, –1 asendatak se järgmiseg a:
i – 1, i – 1, i – 1, i – 1, –1;
käigujär jestus i – 1, i, i, i, –2 asendatak se järgmisega:
– 1, –1, –1, –1, –2;
käigujär jestus –2, i, i, i, –1 asendatakse järgmisega:
– 2, –1, –1, –1, –1.
iv) Käigujär jestus –1, i,i, i, i, –1 asendatak se järgmisega:
– 1, –1, –1, –1, –1, –1;
käigujär jestus –1, i, i, i, i, –2 asendatak se järgmisega:
– 1, –1, –1, –1, –1, –2;
käigujär jestus –2, i, i, i, i, –1 asendatak se järgmisega:
– 2, –1, –1, –1, –1, –1.
v) Käigujär jestus –1, i,i,i, i, i, –1 asendatak se järgmisega:
– 1, –1, –1, –1, –1, i – 1, –1;
Käigujär jestus i – 1, i, i, i, i, i, i, –2 asendatak se järgmisega:
– 1, –1, –1, –1, –1, –1, –2;
Käigujär jestus –2, i, i, i, i, i, –1 asendatak se järgmisega:
– 2, –1, –1, –1, –1, –1, –1.
Kõikidel juhtudel i–v peab olema täidetud tingimus i – 1 ≥ imin.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/247  
d)Aeglustusfaasis käiku kõrgem aks ei vahetata.
e)Kõrge mat käiku ei panda sisse kiirenduselt või püsikiir uselt aeglustusfaasi minnes, kui aeglustusfaasile kohe 
järgneva kahe sekundi käik on madalam, kui olek s kõrgemaks vahetatud käik, või kui see on 0.
Näide
Kui vi ≤ vi+1 ja vi+2 < vi+1 ning käik i = 4, käik i + 1 = 5 ja käik i + 2 = 5, määratak se käik i + 1 ja käik i + 2 4ndaks, 
kui aeglustusfaasile järgneva faasi käik on 4. või sellest madalam. Kõigi järgmiste tsüklikõvera punktide puhul, 
mille käik on aeglustusfaasi s 5., tuleb käiguks valida samuti 4. Kui aeglustusfaasile järgnev käik on 5., tuleb käik 
kõrgemaks vahetada.
Kui üleminekul ja esialgses aeglustusfaasis vahetataks e käik kahe võrra kõrgemaks, tuleb selle asemel vahetada see 
vaid ühe võrra kõrgema ks. Sellisel juhul järgmist es käigukasutusk ontrollides rohkem muudatusi ei tehta .
f)Muud aeglustusfaasi de käigumuudatused
Aeglustusfaaside ajal ei ole esimesele käigule vahetamine lubatud. Kui selline madalamale käigule lülitamine on 
lühik ese teekonna viimases osas vahetult enne seiskamisfaasi vajalik , tuleb kasutada hoopis käiku 0, panna 
käigukang neutraalsesse asendisse ja sidur ühendada, sest mootori pöörlemissagedus jääk s teise käiguga alla käiku 
nidle.
Kui enne peatumist toimuva aeglustamise käigus on vaja kasutada vähemalt 2 sekundi jooksul esimest käiku, tuleb 
seda teha aeglustusfaasi esimese mõõtmiseni. Ülejäänud aeglustusfaasi s tuleb kasutada käiku 0, panna käigukang 
neutraalsesse asendisse ja sidur ühendada.
Kui aeglustusfaasis kestab kahe vähemalt 3 sekundi pikkuse käigukasutuse (sama käigu kasutamise) vaheline 
käigukasutus vaid 1 sekundi, asendatakse see käigug a 0 ja sidur lahutataks e.
Kui aeglustusfaasi s kestab kahe vähemalt 3 sekundi pikkuse käigukasutuse vaheline käigukasutus 2 sekundit, 
asendatak se see 1. sekundik s käigug a 0 ja 2. sekundiks käigug a, mis asjaomasele 2sekundilisele ajavahemikule 
järgneb. Sidur tuleb 1. sekundiks lahutada.
Näide Käikude järjestus 5, 4, 4, 2 asendatak se järjestusega 5, 0, 2, 2.
Seda nõuet kohaldatakse ainult juhul, kui pärast 2sekundilist ajavahemikku järgneb käik, mis on > 0.
Kui üksteisele järgneb mitu 1- või 2sekundilist käigukasutust, tehakse järgmine korrektsioon:
Käigujär jestus i, i, i, –1, –1, –2 või i, i, i, –1, –2, –2 asendatak se järjestusega i, i, i, 0, –2, –2.
Käigujär jestus i, i, i, –1, –2, –3 või i, i, i, –2, –2, –3 või muud võimalikud kombinatsioonid asendatak se järjestusega 
i, i, i, 0, –3, –3.
Samasugune muudatus teha kse ka käigujär jestusteg a, kus kiirendus on esimesed 2 sekundit ≥ 0 ja kolmandal 
sekundil < 0 või viimased 2 sekundit ≥ 0.
Erilise konstr uktsiooniga ülekannet e korral võivad 1- või 2sekundilised käigukasutused kesta järge mööda kuni 
7 sekundit. Sellistel juhtudel tuleb eespool nimetatud korrektsiooni täiendada teises etapis järgmist e nõuet ega:
Kui käik i – 1 on selle järjestuse (pärast käiku 0) 3. sekundil ühe või kahe võrra madalam kui imax, asendatak se 
käigujär jestus j, 0, i, i, –1, k, kus j > (i + 1) ja k ≤ (i – 1), aga k > 0, järjestusega j, 0, –1, –1, –1, k.
Kui käik i – 1 on selle järjestuse 3. sekundil imax-ist enam kui kahe võrra madalam, asendatak se käigujär jestus j, 0, i, 
i, –1, k, kus j > (i + 1) ja k ≤ (i – 1), aga k > 0, järjestusega j, 0, 0, k, k, k.
Kui käik i – 2 on selle järjestuse (pärast käiku 0) 3. sekundil ühe või kahe võrra madalam kui imax, asendatak se 
käigujär jestus j, 0, i, i, i – 2, k, kus j > (i + 1) ja k ≤ (i – 2), aga k > 0, järjestusega j, 0, –2, –2, –2, k.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/248 26.11.2021  
Kui käik i – 2 on selle järjestuse 3. sekundil imax-ist enam kui kahe võrra madalam, asendatak se käigujär jestus j, 0, i, 
i, –2, k, kus j > (i + 1) ja k ≤ (i – 2), aga k > 0, järjestusega j, 0, 0, k, k, k.
Kõikidel selles alapunktis (käesoleva lisa punkti 4 alapunkt f) kirjeldatud juhtudel lahutataks e sidur (käik 0) 
1 sekundik s, et hoida sel ajal ära mootor i liiga suur t pöörlemissagedus t. Kui see ei ole probleemiks ja tootja seda 
soovib, võib kuni 3 võrra madalama käigu valimisel kasutada käigu 0 asemel kohe järgmise sekundi madalamat 
käiku. Selle võimaluse kasutamine registreer itaks e.
Kui aeglustusfaas on lühik ese teekonna viimane osa enne seiskamisfaasi ja kui seiskamisele eelnenud viimast käiku, 
mis on kõrgem kui 0, kasutatakse üksnes kuni 2 sekundit, tuleb selle asemel kasutada käiku 0, panna käigukang 
neutraalasendisse ja ühendada sidur .
Näit ed: Käigujär jestus 4, 0, 2, 2, 0 asendatak se enne seiskamisfaasi viimaseks 5 sekundiks käigujär jestusega 4, 0, 0, 
0, 0. Käigujär jestus 4, 3, 3, 0 asendatak se enne seiskamisfaasi viimaseks 4 sekundik s käigujär jestusega 4, 0, 0, 0.
5. Lõppnõuded
a)Käesoleva lisa punkti 4 alapunkt e a–f kohaldataks e üksteise järel, vaadate s iga kord läbi kogu tsüklikõvera. Kuna 
käesoleva lisa punkti 4 alapunktide a–f muutmise tõttu võidak se luua uued käigujär jestused, tuleb kontrollida 
neid uusi järjestusi kaks korda ja vajaduse korral muuta.
b)Pärast käesoleva lisa punkti 4 alapunkti b kohaldamist võidakse käiku enam kui ühe võrra madalamak s vahetada 
aeglustus- või püsiva kiiruse faasilt kiirendusfaa si üleminekul.
Sellisel juhul asendatak se aeglustus- või ühtlase kiiruse faasi viimase mõõtmise käik käigug a 0 ja lahutataks e sidur . 
Kui valitakse käesoleva lisa punkti 4 alapunkti f kohane valik (jätta käigu madalamaks vahetamise ajal vahele käik 
0), tuleb käigu 0 asemel kasutada järgmise sekundi (kiirendusfaas i esimene sekund) käiku.
c)Arvutuse korrektsuse hindamiseks arvutatak se ja registreer itaks e käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt nelja 
kümnendk ohani ümardatud kontrollsumma v * käik (kus v ≥ 1,0 km/h).
6. Arvutamise abivahendid
Käiguvahe tusega seotud arvutamise abivahendite näited on käesoleva eeskir jaga samal veebilehel. (1)
Kasutada saab järgmisi abivahendeid:
a)ACCESSipõhine tööriist;
b)Matlabi kood;
c)NET Core'i töör iist.
ACCESSi, Matlabi ja .NETi tööriistu valideer iti 115 erineva sõidukik onfiguratsiooni arvutustulemuste omav ahelise 
võrdlemise teel, kasutades veel 7 sõiduki kohta tehtud lisaar vutusi, mille puhul tuli kohaldada vähendatud tippkiir ust, 
eirata kiiruse vähendamist, valida teise sõidukiklassi tsükk el või valida individuaalsed n-min_dr ive väär tused.
Need 115 sõidukik onfigurats iooni hõlmasid äärmuslikke jõuülekande ja mootori tehni lisi lahendusi ning kõiki 
sõidukiklasse.
Kõik kolm töör iista anna vad käigukasutuse ja sidur i kasutamiseg a seoses ühesugused tulemused ning kuigi õiguslikult 
on siduvad üksnes lisad B1 ja B2, kvalif itseer uvad need töör iistad võrdlust ööriistadeks.
(1)[link lisatakse pärast lõplikku teatamist]ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/249  
LISA B3 
Katsetes kasut atavate etal onkütuste spetsif ikatsioonid 
1. Käesolevas lisas on 1. tüüpi katsete tegemisel kasutata vate etalonkütuste spetsif ikatsioon.
2. Reser veer itud
3. Sädesüütem ootor iga sõidukit e katsetamisek s kasutata vate vedelkütust e tehnilised andmed
3.1. Bensiin (oktaaniar vu nimiväär tus: 90 RON, E0)
Tabel A3/1
(Ainult 1B-tase) 
Bensiin (okt aaniar vu nimiväär tus: 90 RON , E0) 
Kütuse omadus või aine nimetus ÜhikStandard
Katsemeetod
Miinimum Maksimum
Uur imismeetodil määratud 
oktaaniar v (RON)90 92 JIS K2280
Moot orimeetodil määratud 
oktaaniar v (MON)80 82 JIS K2280
Tihedus g/cm30,720 0,734 JIS K2249
Aururõhk kPa 56 60 JIS K2258
Destilleer imine:
— 10 % destilleer imise temperatuur K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— 50 % destilleer imise temperatuur K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— 90 % destilleer imise temperatuur K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— lõplik keemispunkt K (°C) 488 (215) JIS K2254
— olefiinid mahuprotsent 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromaatsed süsivesinikud mahuprotsent 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3
— benseen mahuprotsent 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Hapnikusisaldus ei määrata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Olemasolev vaik mg/100 ml 5 JIS K2261
Väävlisisaldus wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/250 26.11.2021  
Pliisisaldus ei määrata JIS K2255
Etanool ei määrata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanool ei määrata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Metüül-ter t-butüüleet er ei määrata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Petrooleum ei määrata JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.2. [Reser veer itud]
3.3. Bensiin (oktaaniar vu nimiväär tus: 100 RON, E0)
Tabel A3/3
(Ainult 1B-tase) 
Bensiin (oktaa niar vu nimiväär tus: 100 RON, E0) 
Kütuse omadus või aine nimetus ÜhikStandard
Katsemeetod
Miinimum Maksimum
Uur imismeetodil määratud 
oktaaniar v (RON)99 101 JIS K2280
Moot orimeetodil määratud 
oktaaniar v (MON)86 88 JIS K2280
Tihedus g/cm30,740 0,754 JIS K2249
Aururõhk kPa 56 60 JIS K2258
Destilleer imine:
— 10 % destilleer imise temperatuur K (°C) 318 (45) 328 (55) JIS K2254
— 50 % destilleer imise temperatuur K (°C) 363 (90) 373 (100) JIS K2254
— 90 % destilleer imise temperatuur K (°C) 413 (140) 443 (170) JIS K2254
— lõplik keemispunkt K (°C) 488 (215) JIS K2254
— olefiinid mahuprotsent 15 25 JIS K2536-1
JIS K2536-2
— aromaatsed süsivesinikud mahuprotsent 20 45 JIS K2536-1
JIS K2536-2
JIS K2536-3ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/251  
— benseenmahuprotsent 1,0 JIS K2536-2
JIS K2536-3
JIS K2536-4
Hapnikusisaldus ei määrata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Olemasolev vaik mg/100 ml 5 JIS K2261
Väävlisisaldus wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Pliisisaldus ei määrata JIS K2255
Etanool ei määrata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-6
Metanool ei määrata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Metüül-ter t-butüüleet er ei määrata JIS K2536-2
JIS K2536-4
JIS K2536-5
JIS K2536-6
Petrooleum ei määrata JIS K2536-2
JIS K2536-4
3.4. [Reser veer itud]
3.5. [Reser veer itud]
3.6. Bensiin (oktaaniar vu nimiväär tus: 95 RON, E10)
Tabel A3/6
Seda tabelit kohaldataks e ainult 1A-taseme suhtes . 
Bensiin (oktaa niar vu nimiväär tus: 95 RON , E10) 
Parameet er ÜhikPiirnormid (a)
Katsemeetod (b)
Miinimum Maksimum
Uur imismeetodil määratud 
oktaaniar v (RON (c))95,0 98,0 EN ISO 5164
Moot orimeetodil määratud 
oktaaniar v (MON (c))85,0 89,0 EN ISO 5163
Tihedus temperatuur il 15 °C kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
Aururõhk kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
Veesisaldus mahuprotsent 0,05 EN 12937ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/252 26.11.2021  
Välimus temperatuur il –7 °C: selge ja läbipaist ev
Destilleer imine:
— aurustunud temperatuur il 70 °C mahuprotsent 34,0 46,0 EN-ISO 3405
— aurustunud temperatuur il 100 °C mahuprotsent 54,0 62,0 EN-ISO 3405
— aurustunud temperatuur il 150 °C mahuprotsent 86,0 94,0 EN-ISO 3405
— lõplik keemispunkt °C 170 195 EN-ISO 3405
Jääk mahuprotsent 2,0 EN-ISO 3405
Süsivesinik e analüüs:
— olefiinid mahuprotsent 6,0 13,0 EN 22854
— aromaatsed süsivesinikud mahuprotsent 25,0 32,0 EN 22854
— benseen mahuprotsent 1,00 EN 22854
EN 238
— küllastunud süsivesinikud mahuprotsent Registreer ida EN 22854
Süsiniku-vesiniku suhe Registreer ida
Süsiniku-hapniku suhe Registreer ida
Induktsiooniaeg (d) minut 480 EN-ISO 7536
Hapnikusisaldus (e) massiprotsent 3,3 3,7 EN 22854
Vaigujääk pärast aurustumist ja 
lahustiga pesemist
(vaigusisaldus)mg/100 ml 4 EN-ISO 6246
Väävlisisaldus (f) mg/kg 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
Vase korrosioon 1. klass EN-ISO 2160
Pliisisaldus mg/l 5 EN 237
Fosf orisisaldus (g) mg/l 1,3 ASTM D 3231
Etanool (e) mahuprotsent 9,0 10,0 EN 22854
(a)Spetsifikatsioonis on esitatud tegelikud väär tused. Nende piirnormide keht estamisel on kohaldatud standardi ISO 4259 
„Naf tasaadused. Katsemeetoditeg a seoses olevate täpsusandmete määramine ja rakendamin e“ tingimusi. Miinimumväär tuse 
kindlaksmääramisel on võetud arvesse positiivset minimaalset erinevust 2R. Mak simum- ja miinimum väär tuse 
kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = korratavus).
Hoolimata kõnealusest meetmest, mis on vaja lik tehnilistel põhjustel, peab kütusetootja eesmärk olema siiski nullväär tus, kui 
ettenä htud maksimumväär tus on 2R, ning aritmeetiline keskm ine, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui 
on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifik atsioonile, kohaldatakse ISO 4259 tingimusi.
(b)Samavää rsed EN/ISO meetodid võetakse kasutusele niipea, kui need eespool loetletud omaduste kohta avaldatakse.
(c)Lõpptu lemuse arvutamisel kooskõlas standardiga EN 228:2008 lahutatakse MONist ja RONist korrektsioonitegu r 0,2.
(d)Kütus võib sisaldada oksüda tsiooniinhibiitor eid ja metallideaktivaat oreid, millega harilikult stabiliseer itakse rafineer itud bensiini, 
kuid ei tohi sisaldada puhastavaid/ dispergeerivaid manuseid ega lahusta vaid õlisid.
(e)Ainus oksügenaat, mida võib etalonkütusele tahtlikult lisada, on etanool. Kasu tatav etanool peab vastama standardile EN 15376.
(f)Katseprotok ollis märgitakse ära 1. tüübi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.
(g)Etalonkütusele ei tohi tahtlikult lisada fosforit, rauda, mang aani ega pliid sisaldavai d ühendeid.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/253  
3.7. Etanool (oktaaniar vu nimiväär tus: 95 RON, E85)
Tabel A3/7
Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suht es. 
Etanool (oktaa niar vu nimiväär tus: 95 RON , E85) 
Parameet er ÜhikPiirnormid (a)
Katsemeetod (b)
Miinimum Maksimum
Uur imismeetodil määratud 
oktaaniar v (RON)95 EN ISO 5164
Moot orimeetodil määratud 
oktaaniar v (MON)85 EN ISO 5163
Tihedus temperatuur il 15 °C kg/m3Registreer ida ISO 3675
Aururõhk kPa 40 60 EN ISO 13016-1 
(DVPE)
Väävlisisaldus (c), (d) mg/kg 10 EN ISO 20846 EN 
ISO 20884
Oksüdatsioon ikindlus minut 360 EN ISO 7536
Vaigujääk pärast aurustumist ja 
lahustiga pesemistmg/ 100 ml 5 EN-ISO 6246
Välimus: teha kse kindlaks ümbr itseva 
õhu temperatuur il või 15 °C juures 
(olenevalt sellest, kumb on kõrgem).Selg e ja läbipaistev , nähtavat e 
hõljuvate ja sadestunud 
saaste ainetetaVisuaalne kontroll
Etanool ja kõrgemad alkoholid (g) mahuprotsent 83 85 EN 1601
EN 13132
EN 14517
Kõrge mad alkoholid (C3–C8) mahuprotsent 2
Metanool mahuprotsent 0,5
Bensiin (e) mahuprotsent Tasakaal EN 228
Fosf or mg/l 0,3 (f) ASTM D 3231
Veesisaldus mahuprotsent 0,3 ASTM E 1064
Anorgaan iliste klor iidide sisaldus mg/l 1 ISO 6227
pHe 6,5 9 ASTM D 6423
Vaskplaadi korrosioonikatse (3 h 50 ° 
C juures)klass 1. klass EN ISO 2160
Happesus (väljendatud äädikhappena 
CH3COOH)massiprotsent
(mg/l)0,005 -40 ASTM D 1613
Süsiniku-vesiniku suhe Registreer ida
Süsiniku-hapniku suhe Registreer ida
(a)Spetsifikatsioonis on esitatud tegelikud väär tused. Nende piirnormide keht estamisel on kohaldatud standardi ISO 4259 
„Naf tasaadused. Katsemeetoditeg a seoses olevate täpsusandmete määramine ja rakendamin e“ tingimusi. Miinimumväär tuse 
kindlaksmääramisel on võetud arvesse positiivset minimaalset erinevust 2R. Mak simum- ja miinimum väär tuse 
kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = korratav us). Hoolimata kõnealusest meetmest, mis on vajal ik tehnilistel 
põhjustel, peab kütusetootja eesmärk olema siiski nullväär tus, kui etten ähtud maks imumväär tus on 2R, ning aritmeetiline 
keskmine, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavu st spetsifik atsioonile, 
kohaldatakse ISO 4259 tingimusi.
(b)Vaidluste korral järgitakse nende lahendamisel ja katsemeetodi kordustäpsuse alusel tulemuste tõlg endamisel standardis EN ISO 
4259 sätestatud korda.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/254 26.11.2021  
Parameet er ÜhikPiirnormid (a)
Katsemeetod (b)
Miinimum Maksimum
(c)Kui tekib riigisisene vaidlus väävlisisalduse üle, tuginetak se kas standardile EN ISO 20846 või EN ISO 20884 (sarnane viide ka EN 
228 riiklikus lisas).
(d)Katseprotok ollis märgitakse ära 1. tüübi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.
(e)Pliivaba bensiini sisalduse saab kindlaks määrata, kui lahutada 100 protsendist vee ja alkoholide sisaldus.
(f)Etalonkütusele ei tohi tahtlikult lisada fosforit, rauda, mang aani ega pliid sisaldavai d ühendeid.
(g)Ainus oksügenaat, mida võib etalonkütusele tahtlikult lisada, on EN 15376 spetsifikatsioonile vastav etanool.
4.Sädesüütem ootor iga sõidukit e katsetamisek s kasutatavat e gaas iliste kütust e tehnilised andmed
4.1. Veeldatud naftagaas (A ja B)
Tabel A3/8
Seda tabelit kohaldataks e ainult 1A-taseme suhtes . 
Veeldatud naftagaas (A ja B) 
Parameeter Ühik Kütus E1 Kütus E2 Kütus J Kütus K Katsemeetod
Koostis: ISO 7941
C3-sisaldusmahu -
protsent30 ±2 85 ±2Talv:
min 15,
max 35,
suvi:
max 10KS M ISO 7941
Propaani- ja 
propüleenisisaldusmooli -
protsentmin 20,
max 30JIS K2240
C4-sisaldusmahu -
protsentTasakaalTalv:
min 60,
suvi:
min 85KS M ISO 7941
Butaani- ja 
butüleenisisaldusmin 70,
max 80JIS K2240
Butadieen max 0,5 KS M ISO 7941
< C3, > C4 mahu -
protsentmax 2 max 2
Olefiinid mahu -
protsentmax 12 max 15
Aurus tusjääk mg/kg max 50 max 50 EN 15470
Aurus tusjääk (100 
ml)ml – 0,05 ASTM D2158
Vesi temperatuur il 
0 °CPuudub EN 15469ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/255  
Väävlisisaldus 
kokkumg/kg max 10 max 10 ASTM 6667
max 40KS M 2150, ASTM 
D4486,
ASTM D5504
Vesinik sulfiid puudub puudub ISO 8819
Vaskplaadi 
korrosioonklass 1. klass 1. klass ISO 6251 (a)
Vase korrosioon 40 °C, 1 
h– 1 KS M ISO 6251
Lõhn Iseloomulik
Moot orimeetodil 
määratud 
oktaaniar vmin 89 min 89 EN 589
Lisa B
Aururõhk (40 °C) MPa – 1,27KS M ISO 4256,
KS M ISO 8973
Tihedus (15 °C) kg/m3500 620KS M 2150,
KS M ISO 3993,
KS M ISO 8973
(a)(a) Kui proo v sisaldab korrosiooniinhibiito reid või muid vaskplaadi korrosiooni vähendava id kemikaale, ei pruugi korrodeer ivate 
ainete olemasolu kindlak stegemine sellel meet odil olla täpne. Seepärast on keelatud lisada selliseid ühendeid ainuüksi 
katsetulemuse mõjutamise eesmärgil.
4.2. NG/biomethane
4.2.1. „G20“ ehk nn kõrgema sordi gaas (100 % metaan)
Tabel A3/9
Seda tabelit kohaldataks e ainult 1A-taseme suhtes . 
„G20“ ehk nn kõrgema sordi gaas (100 % metaan) 
Omadused Ühikud AlusPiirnormid
Katsemeetod
Miinimum Maks imum
Koostis:
Metaan mooliprot -
sent100 99 100 ISO 6974
Tasakaal (a) mooliprot -
sent— — 1 ISO 6974
N2 mooliprot -
sentISO 6974
Väävlisisaldus mg/m3(b) — — 10 ISO 6326-5
Wobbe indeks (neto) MJ/m3(c) 48,2 47,2 49,2
(a)(a) Iner tsed gaasi d (mitte N2) + C2 + C2+.
(b)(b) Väär tus, mis määratakse temperatuur il 293,15 K (20 °C) ja rõhul 101,325 kPa.
(c)(c) Väär tus, mis määratakse temperatuuril 273,15 K (0 °C) ja rõhul 101,325 kPa.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/256 26.11.2021  
4.2.2. [Reser veer itud]
4.2.3. „G25“ ehk nn madalama sordi gaas (86 % metaan)
Tabel A3/11
Seda tabelit kohaldataks e ainult 1A-taseme suhtes . 
„G25“ ehk nn madalama sordi gaas (86 % metaa n) 
Omadused Ühikud AlusPiirnormid
Katsemeetod
Miinimum Maksimum
Koostis:
Metaan mooliprot -
sent86 84 88 ISO 6974
Tasakaal (a) mooliprot -
sent— — 1 ISO 6974
N2 mooliprot -
sent14 12 16 ISO 6974
Väävlisisaldus mg/m3 (b) — — 10 ISO 6326-5
Wobbe indeks (neto) MJ/m3 (c) 39,4 38,2 40,6
(a)(a) Iner tsed gaasi d (mitte N2) + C2 + C2+.
(b)(b) Väär tus, mis määratakse temperatuur il 293,15 K (20 °C) ja rõhul 101,325 kPa.
(c)(c) Väär tus, mis määratakse temperatuuril 273,15 K (0 °C) ja rõhul 101,325 kPa.
4.2.4. „J-ga as“ (85 % metaan)
Tabel A3/12
Seda tabelit kohaldataks e ainult 1B-taseme suhtes. 
„J-gaas“ (85 % metaan) 
Omadused ÜhikudPiirnormid
Miinimum Mak simum
Metaan mooliprotsent 85
Etaan mooliprotsent 10
Propaan mooliprotsent 6
Butaan mooliprotsent 4
Süsivesinikud: C3 + C4 mooliprotsent 8
Süsivesinikud: C5 või enam mooliprotsent 0,1
Muud gaasid (H2 + O2 + N2 + CO + 
CO 2)mooliprotsent 1,0
Väävlisisaldus mg/Nm310
Wobbe indeks WI 13,260 13,730
Ülemine kütt eväär tus kcal/Nm310,410 11,050
Suur im põlemiskiir us MCP 36,8 37,5ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/257  
4.2.5. Vesinik
Tabel A3/13
Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suht es. 
Vesinik 
Omadused ÜhikudPiirnormid
Katsemeetod
Miinimum Maksimum
Vesiniku puhtus mooliprotsent 98 100 ISO 14687-1
Süsivesinik e üldsisaldus μmol/mol 0 100 ISO 14687-1
Vesi (a) μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Hapnik μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Argoon μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
Lämmastik μmol/mol 0 (b) ISO 14687-1
CO μmol/mol 0 1 ISO 14687-1
Väävel μmol/mol 0 2 ISO 14687-1
Püsivad tahk ed osakesed (c) ISO 14687-1
(a)(a) Mitte lasta kondenseer uda.
(b)(b) Vesi, hapnik, lämmastik ja argoon kokku: 1 900 μmol/mol.
(c)(c) Vesinik ei tohi sisaldada tolmu, liiva, mustust, vaik e, õli ega muid aineid koguses, mis võib kahjustada tankla seadmeid või 
tangitavat sõidukit (mootor it).
5.Survesüüte mootor iga sõidukite katsetamisek s kasutata vate vedelkütust e tehnilised andmed
5.1. J-diislikütus (tsetaaniar vu nimiväär tus 53, B0)
Tabel A3/14
Seda tabelit kohaldataks e ainult 1B-taseme suhtes. 
J-diislikütus (tsetaa niar vu nimiväär tus 53, B0) 
Kütuse omadus või aine nimetus ÜhikudSpetsifikatsioon
Katsemeetod
Miinimum Maksimum
Tsetaaniar v 53 57 JIS K2280
Tihedus g/cm30,824 0,840 JIS K2249
Destilleer imine:
—50 % destilleer imise tempera ­
tuurK (°C) 528 (255) 568 (295) JIS K2254
—90 % destilleer imise tempera ­
tuurK (°C) 573 (300) 618 (345) JIS K2254
— lõplik keemispunkt K (°C) 643 (370) JIS K2254
Leekpunkt K (°C) 331(58) JIS K2265–3
Kinemaatiline visk oossus 30 °C 
juuresmm2/s 3,0 4,5 JIS K2283ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/258 26.11.2021  
Kõik aromaatsed ühendid mahuprotsent 25 JISi kõrgef ektiivne 
vedelikkromat ograa -
fia
Polütsüklilised aromaatsed 
süsivesinikudmahuprotsent 5,0 JISi kõrgef ektiivne 
vedelikkromat ograa -
fia
Väävlisisaldus wt ppm 10 JIS K2541-1
JIS K2541-2
JIS K2541-6
JIS K2541-7
Rasvhapet e metüülestr id (FAME) % 0,1 Meetod, mis on ette 
nähtud Jaapani 
kontsentratsiooni -
mõõtmisk orra 
tead aandes
Triglütser iid % 0,01 Meetod, mis on ette 
nähtud Jaapani 
kontsentratsiooni -
mõõtmisk orra 
tead aandes
5.2. [Reser veer itud]
5.3. [Reser veer itud]
5.4. E-diislikütus (tsetaaniar vu nimiväär tus 52, B7)
Tabel A3/17
Seda tabelit kohaldataks e ainult 1A-taseme suhtes . 
E-diislikütus (tsetaaniar vu nimiväär tus 52, B7) 
Parameeter ÜhikPiirnormid (a)
Katsemeetod
Miinimum Maksimum
Tsetaaniindeks 46,0 EN-ISO 4264
Tsetaaniar v (b) 52,0 56,0 EN-ISO 5165
Tihedus temperatuur il 15 °C kg/m3833,0 837,0 EN-ISO 12185
Destilleer imine:
– 50 % punkt °C 245,0 — EN-ISO 3405
– 95 % punkt °C 345,0 360,0 EN-ISO 3405
– lõplik keemispunkt °C — 370,0 EN-ISO 3405
Leekpunkt °C 55 — EN ISO 2719
Hägustumispunkt °C — –10 EN 116
Visk oossus 40 °C juures mm2/s 2,30 3,30 EN-ISO 3104
Polütsüklilised aromaatsed 
süsivesinikudmassiprotsent 2,0 4,0 EN 12916ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/259  
Väävlisisaldus mg/kg — 10,0 EN ISO 20846/
EN ISO 20884
Vase korrosioon (50 °C juures 3 
tundi)— 1. klass EN-ISO 2160
Koksiar v Conradsoni järgi (10 % 
destillatsiooni jäägil)massiprotsent — 0,20 EN-ISO10370
Tuhasisaldus massiprotsent — 0,010 EN-ISO 6245
Kogusaaste mg/kg 24 EN 12662
Veesisaldus mg/kg — 200 EN-ISO12937
Happear v mg KOH/g — 0,10 EN ISO 6618
Määr imisvõime (HFRR 
kulumisjälje läbimõõt 60 °C 
juures)μm — 400 EN ISO 12156
Oksüdatsioon ikindlus 110 °C 
juures (c)h 20,0 EN 15751
FAME (d) mahuprotsent 6,0 7,0 EN 14078
(a)(a) Spetsifik atsioonis on esitatud tegelikud väär tused. Nende piirnormide keht estamisel on kohaldatud standardi ISO 4259 
„Naf tasaadused. Katsemeetoditeg a seoses olevate täpsusandmete määramine ja rakendamin e“ tingimusi. Miinimumväär tuse 
kindlaksmääramisel on võetud arvesse positiivset minimaalset erinevust 2R. Maksimum- ja miinimumväär tuse 
kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = korratavus).
Hoolimata kõnealusest meetmest, mis on vajal ik tehnilist el põhjustel, peab kütusetootja eesmärk olema siiski nullväär tus, kui 
ettenä htud maks imumväär tus on 2R, ning aritmeetiline keskmine, kui on esitatud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. 
Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifik atsioonile, kohaldatakse ISO 4259 tingimusi.
(b)(b) Tsetaaniar vu vahemik ei vasta miinimum vahemiku 4R nõuetel e. Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ja kasutaja 
vahel, võib vaidluste lahendamisel kasutada ISO 4259 tingimusi, kui vajaliku kordustäpsuse saavu tamisel ei piirduta ühek ordse 
määramisega , vaid tehakse piisaval hulgal korduvmõõtmisi.
(c)(c) Kuigi oksü datsioonikindlust kontrollitakse, on säilivusaeg tõenäoliselt piiratud. Ladustamistingimust e ja säilivusaja üle tuleks 
tarnijag a nõu pidada.
(d)(d) Rasvhapet e metüülestr ite (FAME) sisaldus vastavalt EN 14214 spetsifik atsioonile.
6.Kütuseelemendiga sõidukit e katsetamisek s kasutata vate kütuste tehnilised andmed
6.1. Kütuseelemendiga sõidukit e vesinik surugaasina
Tabel A3/18
Vesinikkütuseelemendiga sõidukite vesinik 
Omadused ÜhikudPiirnormid
Katsemeetod
Miinimum Maksimum
Vesinikkütuse indeks (a) mooliprotsent 99,97
Gaasid (v.a vesinik) kokku μmol/mol 300
Üks ikut e saasteainet e maksimumk ontsentratsioon (f)
Vesi (H2O) μmol/mol 5e
Süsivesinik e kogusisaldus (b)
(metaanina)μmol/mol 2e
Hapnik (O 2) μmol/mol 5e
Heelium (He) μmol/mol 300eET Euroopa Liidu Teata ja L 423/260 26.11.2021  
Lämmastik (N2) ja argoon (Ar) 
kokku (b)μmol/mol 100e
Süsinikdiok siid (CO2) μmol/mol 2e
Süsinikmonooksii d (CO) μmol/mol 0,2e
Väävliühendid kokku (H2S-ina) (c) μmol/mol 0,004e
Formaldehüüd (HCH O) μmol/mol 0,01e
Sipelghape (HCOOH) μmol/mol 0,2e
Ammoniaak (NH 3) μmol/mol 0,1e
Halog eenitud ühendite üldsisaldus 
(d)
(haloge enitud ioonidena)μmol/mol 0,05e
Liidetavat e koostisosade puhul (nt süsivesinike kogusisaldus või väävliühendid kokku) peab koostisosade summa olema lubatud 
piirnormist väiksem või sellega võrdne.
(a)(a) Vesinikkütuse indeks i määramiseks lahutatakse 100 mooliprotsendist tabelis loetletud gaaside (v.a vesinik) kogusisaldus.
(b)(b) Süsivesinik e kogusisaldus hõlmab ka hapnikku sisaldavaid orga anilisi ühendeid. Süsivesinike kogusisaldus mõõdetakse 
süsiniku alusel (μmol C / mol). Süsivesinike kogusisaldus võib olla üle 2 μmol/mol üksnes metaani olemasolu korral. Sel juhul ei 
tohi metaani, lämmastiku ja argooni kogusisaldus ületada 100 μmol/mol.
(c)(c) Väävliühendit e kogusisaldus hõlmab vähemalt H2Si, COSi, CS2 ja merkaptaane, mida maagaas harilikult sisaldab.
(d)(d) Halog eenitud ühendite kogusisaldus hõlmab näiteks vesinikbromiidi (HBr), vesinikklor iidi (HCl), kloor i (Cl2) ja halogeen or­
gaan ilisi ühendeid (R-X).
(e)(e) Katsemeetod dokumenteeritak se.
(f)(f) Konkreetsete saastea inete sisaldust olenevalt tootmispro tsessist ei analüüsita. Sõiduki tootja peab esitama vastutava le asutusele 
konkreetsete saast eainete välja jätmise põhjused.
7.Kütuseaur uheite 4. tüüpi katses kasutatavat e kütuste tehnilised andmed
(1B-tase)
Sõidukit e puhul, milles tootja ei soovita kasutada kütust E10, kasutatakse käesolevas punktis määratletud kütuste 
asemel punktis 3.1 või 3.3 määratletud kütuseid.
Tabel A3/19
4. tüüpi katses kasutat av etalonbensiin 
Param eeter ÜhikPiirnormid
Katsemeetod
Miinimum Maksimum
Uur imismeetodil määratud 
oktaaniar v (RON)95,0 98,0 EN ISO 5164
JIS K2280
Tihedus temperatuur il 15 °C kg/m3743,0 756,0 EN ISO 12185
JIS K2249-1,2,3
Aururõhk kPa 56,0 60,0 EN 13016-1
JIS K2258-1,2
Destilleer imine:
— aurustunud temperatuur il 
70 °Cmahuprotsent 34,0 46,0 EN ISO 3405ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/261  
— aurustunud temperatuur il 
100 °Cmahuprotsent 54,0 62,0 EN ISO 3405
— aurustunud temperatuur il 
150 °Cmahuprotsent 86,0 94,0 EN ISO 3405
Süsivesinik e analüüs:
— olefiinid mahuprotsent 6,0 13,0 EN 22854
— aromaatsed süsivesinikud mahuprotsent 25,0 32,0 EN 22854
— benseen mahuprotsent – 1,00 EN 22854
EN 238
JIS K2536-2,3,4
Hapnikusisaldus massiprotsent 3,3 3,7 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
Väävlisisaldus mg/kg — 10 EN ISO 20846
EN ISO 20884
JIS K2541-1,2,6,7
Pliisisaldus mg/l Ei määrata EN 237
JIS K2255
etanool mahuprotsent 9,0 10,0 EN 22854
JIS K2536-2,4,6
Metüül-ter t-butüüleet er Ei määrata JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Metanool Ei määrata JIS K2536-2,4,5,6 (a)
Petrooleum Ei määrata JIS K2536-2,4 (a)
(a)(a) Kasutada võib ka muud riiklikule või rahvusvahelisele standardile tõendatult vastavat meet odit.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/262 26.11.2021  
LISA B4 
Sõidutakis tus ja veojõustendi seadistus 
1. KOHALD AMIS ALA
Käesolevas lisas kirjeldatakse katsetatava sõiduki sõidutakistuse määramist ja selle suur use ülekandmist 
veojõust endile.
2. MÕISTED
2.1. Käesoleva dokumendi seisuk ohast on ülimuslikud käesoleva eeskir ja punktis 3 esitatud mõist ed. Kui mõist et ei 
ole käesoleva eeskir ja punktis 3 esitatud, kohaldatakse standardis ISO 3833:1977 „Road vehicles – Types – 
Terms and definit ions“ esitatud mõisteid.
2.2. Võrdluskiir used on alates 20 km/h iga 10 km/h tagant ja suur im võrdluskiir us vastab järgmist ele tingimustele:
a)suur im võrdluskiir us on 130 km/h või kohaldatava katsetsükli suur imast kiirusest vahetult ülespoole jääv 
võrdluskiir us, kui see on alla 130 km/h. Kui kohaldata v katsetsükkel sisaldab alla nelja tsüklifaasi (väike, 
keskmine, suur ja eriti suur kiirus) ning tootja soovil ja vastutava asutuse nõusolekul võib suur imat 
võrdluskiir ust suurendada kohe pärast järgmise suurema kiiruseg a faasi suur imale kiirusele järgneva 
võrdluskiir useni, aga see ei tohi olla üle 130 km/h; sel juhul määratakse sõidutakistus ja veojõust endi 
seadistus samade võrdluskiir uste alusel;
b)kui tsüklis kasutata v võrdluskiir us, millele on liidetud 14 km/h, on suurem või võrdne kui sõiduki suur im 
kiirus (vmax), tuleb see võrdluskiir us vaba jooksuka tsest ja veojõuste ndi seadistusest välja jätta. Sõiduki 
suur imak s võrdluskiir useks saab väljajäetule vahetult eelnev võrdluskiir us.
2.3. Kui ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse tsükli energiatar ve kohaldatava sõidutsükli sihtkiir use kõveral lisa B7 
punkti 5 kohaselt.
2.4. f0, f1, f2 on sõidutakistusvõr randi (F = f0 + f1 × v + f2 × v2) sõidutakistusk orda jad, mis määratak se vastavalt 
käesolevale lisale.
f0 on konstantne sõidutakistusk ordaja (N), mis tuleb eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt ümardada ühe 
kümnendk ohani;
f1 on esimese astme sõidutakistusk ordaja (N/(km/h)), mis ümardatakse käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 
kohaselt kolme kümnendk ohani;
f2 on teise astme sõidutakistusk ordaja (N/(km/h)2), mis ümardatakse käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 
kohaselt viie kümnendk ohani.
Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb sõidutakistusk ordajad arvutada vähimr uutude regressioonanalüüsi abil 
võrdluskiir uste vahemikus.
2.5. Pöörlev mass
2.5.1. mr-i kindlaksm ääramine
mr on kõikide rataste ja koos ratasteg a teel pöörlevate sõiduki osist e ekvivalentne efektiivmass (kg), kui 
käigukast on vabakäigu asendis. mr mõõdetakse või arvutatakse vastutav a asutuse heaksk iidetud sobiva 
meet odi abil. Teise võimalusena võib mr hinnanguliselt olla sõiduk orras sõiduki massi ja 25 kg summast 3 %.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/263  
2.5.2. Pöörleva massi kasutamine sõidutakistuse leidmiseks
Vabajooksuajad teisendataks e jõududek s ja vastupidi, võttes arvesse kohaldatava katsemassi, millele on 
liidetud mr. Seda kohaldatakse nii teel kui ka veojõust endil tehtud mõõtmiste suhtes.
2.5.3. Pöörleva massi kasutamine iner tsi seadistuse puhul
Kui sõidukit katsetatakse kahe telje režiimis veojõust endil, seadistatak se stendil ekvivalentseks iner tsmassiks 
asjaomane katsemass.
Vastasel juhul tuleb veojõuste ndi ekvivalentseks iner tsmassiks seadistada katsemass, millele on liidetud kas 
rataste ekvivalentne efektiivmass, mis ei mõjuta mõõtmistulemusi, või 50 % mr-ist.
2.6. Lisamasse kasutatak se katsemassi seadistamisel nii, et sõiduki massijaotus olek s ligikaudu samasugune nagu 
sõiduk orras sõiduki massil. Kui tegemist on N-katego oria sõidukiga või sellest saadud sõiduautog a, tuleb 
lisamassid paigutada esindaval viisil ja vastutav a asutuse nõudmise korral paigutust põhjendada. Sõiduki 
massij aotus registreer itakse ja seda kasutatak se edasist es sõidutakistuse määramise katsetes.
3. ÜLDNÕUDED
Tootja vastutab sõidutakistusk ordajat e mõõtetäpsuse eest ja tagab selle kõigi sõidutakistustüüpk onda 
kuuluvat e seer iatootmises olevate sõidukit e puhul. Sõidutakistuse määramis-, matkimis- ja arvutamis ­
meet odit es ei tohi kasutada lubatud kõrvalekaldeid seer iatootm ises olevat e sõidukit e sõidutakistuse 
alahindamiseks. Vastutava asutuse nõudmisel tuleb tõendada üksik sõiduki sõidutakistusk ordajat e 
mõõte täpsust.
3.1. Üldine mõõtetäp sus, kordustäpsus, lahutusvõime ja sagedus
Nõutav üldine mõõtetä psus peab olema järgmine:
a)Sõiduk kiiruse mõõtetäpsus: ±0,2 km/h, vähemalt 10 Hz mõõtesag eduseg a;
b)Aeg: minimaalne mõõtetäpsus: ±10 ms; minimaalne kordustäpsus ja lahutusvõime: 10 ms;
c)Rataste pöördemomendi mõõtetäps us: ±6 Nm või ±0,5 % suur imast mõõdetud kogupöördemomendist 
(olenevalt sellest, kumb on suurem) kogu sõiduki puhul, vähemalt 10 Hz mõõte sageduseg a;
d)Tuulekiir use mõõtetäpsus: ±0,3 m/s, vähemalt 1 Hz mõõte sageduseg a;
e)Tuulesuuna mõõtetäps us: ±3°, vähemalt 1 Hz mõõtesag edusega;
f)Välisõhu temperatuur i mõõtetä psus: ±1 °C, vähemalt 0,1 Hz mõõtes ageduseg a;
g)Välisõhu rõhu mõõtetä psus: ±0,3 kPa, vähemalt 0,1 Hz mõõte sageduseg a;
h)Sõiduki massi mõõtetäpsus samal kaalul enne ja pärast katset : ±10 kg (±20 kg sõidukit e puhul, mille mass 
on > 4 000 kg);
i)Rehvirõhu mõõtetäps us: ±5 kPa;
j)Rataste pöörlemiskiir use mõõtetäpsus: ±0,05 s–1 või 1 % (olenevalt sellest, kumb on suurem).
3.2. Nõuded tuuletunneli jaoks
3.2.1. Tuule kiirus
Tuule kiirus katsesektsiooni keskel peab mõõtmise ajal jääma ±2 km/h piiresse. Võimalik tuule kiirus peab 
olema vähemalt 140 km/h.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/264 26.11.2021  
3.2.2. Õhut emperatuur
Õhut emperatuur katsesektsiooni keskel peab mõõtmise ajal jääma ±3 °C piiresse. Õhutem peratuur i jaotus 
düüsi väljalaskea va juures peab jääma ±3 °C piiresse.
3.2.3. Turbulents
Võrdsete vahedega 3 × 3 ruudustiku puhul kogu düüsi väljalaske avas ei tohi turbulentsi intensi ivsus (Tu) 
ületada 1 %. Vt joonis A4/1.
Joonis A4/1
Turbulentsi intensiivsus
Tu¼u0
U∞
kus:
Tu on turbulentsi intensiivsus;
u'on turbulentsi kiiruse kõikumine (m/s);
U∞ on vabav oolu kiirus (m/s).
3.2.4. Tahke keha tõke stava mõju suhe
Sõiduki tõkest ava mõju suhe (εsb), mida väljendataks e alljärgneva võrrandi abil arvutatud sõiduki lauppinna ja 
düüsi väljalaskea va pindala jagatisena, ei tohi olla üle 0,35.
εsb¼Af
Anozzle
kus:
εsb on sõiduki tõkesta va mõju suhe;
Af on sõiduki lauppind (m2);
Anozzle on düüsi väljalask eava pindala (m2).
3.2.5. Pöörlevad rattad
Rataste aerodünaamilise mõju nõuetek ohaseks määramisek s peavad katsetatava sõiduki rattad pöörlema 
sellise kiiruseg a, et sellest tulenev sõiduki kiirus erineks tuule kiirusest kuni ±3 km/h.
3.2.6. Lint
Katsetatava sõiduki kere all vooli sevoo matkimiseks peab tuuletunnelis olema liikuv lint, mis ulatub sõiduki 
eest taha. Lindi kiirus võib erineda tuule kiirusest kuni ±3 km/h.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/265  
3.2.7. Voolisevoo lõikenurk
Üheksas düüside piirk onnas ühtlaselt jaotatud punktis ei tohi kalde- ega lenger dusnurga (α ja β, Y- ja 
Z-tasandis) ruutke skmine hälve düüsi väljalaskea vas olla üle 1°.
3.2.8. Õhurõhk
Üheksas düüside väljalaskea vade piirk onnas võrdselt jaotatud punktis peab kogurõhu standardhälve düüsi 
väljalask eavas olema 0,02 või väiksem.
σΔPt
q��
≤0:02
kus:
σ on rõhusuhte ΔPt
q��
standardhälve;
ΔPt on kogurõhu muutus mõõtepunktide vahel (N/m2);
q on dünaamiline rõhk (N/m2).
Rõhuk orda ja (cp) absoluutne erinevus tasakaaluk eskmest 3 meetr it eespool ja 3 meetr it tagapool tühjas 
katsesektsioonis ning düüsi väljalask eava keskm e kõrgusel ei tohi erineda üle ±0,02.
jcpx¼þ3m – cpx¼ – 3mj≤ 0,02
kus:
cp on rõhuk orda ja.
3.2.9. Piirkihi paksus
Tasakaaluk eskmes (x¼0) peab tuule kiirus olema 30 mm kõrgusel tuuletunneli põrandast vähemalt 99 % 
sissev oolukiir usest.
δ99ðx¼0mÞ≤30 mm
kus:
δ99 on teeg a risti olev teepikkus, mille puhul saavutatak se 99 % vaba voolu kiirusest (piirkihi paksus).
3.2.10. Paigalhoi dmissüsteemi tõkesta va mõju suhe
Paigalhoi dmissüsteemi kinnitusalust ei tohi paigaldada sõiduki ette. Paig lahoidmissüstee mist tingitud sõiduki 
lauppinna suhtelise tõke stava mõju suhe (εrestr) ei tohi ületada 0,10.
εrestr¼Arestr
Afkus:
εrestr on paigalhoidmissüst eemi suht elise tõkest ava mõju suhe;
Arestr on düüsi esipinna ees oleva paigalhoidmissüst eemi lauppind (m2);
Af on sõiduki lauppind (m2).
3.2.11. Kaalu mõõtetäpsus x-suunas
X-suunas mõjuva jõu mõõtmise ebatäpsus ei tohi olla üle ±5 N. Jõu mõõtmisel peab lahutusvõime jääma ±3 N 
piiresse.
3.2.12. Mõõtmiste kordustäpsus
Jõu mõõtmise kordustäpsus peab jääma ±3 N piiresse.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/266 26.11.2021  
4. SÕIDUT AKISTUSE MÕÕTMINE MAANTEEL
4.1. Maant eekatse nõuded
4.1.1. Maant eekatse välisõhu tingimused
Välisõhu tingimused (tuul, temperatuur ja rõhk) mõõdetak se vastav alt käesoleva lisa punktile 3.1. Andmete 
kehtivuse ja korrigee ringute kontrollimiseks kasutatak se ainult neid välisõhu tingimusi, mis on mõõdetud 
vaba jooksuaja ja/või pöördemomendi mõõtmisel.
4.1.1.1. Lubatud tuuletingimused statsionaarse ja sõidukile kinnitatud anemomeetr i kasutamisel
4.1.1.1.1. Lubatud tuuletingimused statsionaarse anemomeetr i kasutamisel
Tuule kiirust mõõdetakse katses kasutatava tee ääres sellises kohas ja kõrgusel, kus esinevad kõige 
tüüpilisemad tuuletingimused. Kui vastupidises suunas katseid ei ole võimalik teha katseraja samas osas (nt 
kohustusliku sõidusuunaga ovaalsel katserajal ), mõõdetakse tuule kiirust ja suunda katsera ja vastasosades.
Sõidupaar ide tuuleolud peavad vastama kõigile järgmist ele nõuetele:
a)tuule kiirus peab 5sekundilise libiseva keskm ise jooksul olema alla 5 m/s;
b)tuule tippkiir us ei tohi enama kui 2 järjestikuse sekundi jooksul ületada 8 m/s;
c)katses kasutata va teega ristuva tuule vektork omponendi aritmeetiline keskmine kiirus peab olema alla 
2 m/s.
Tuulek orrektsioon arvutatak se vastav alt käesoleva lisa punktile 4.5.3.
4.1.1.1.2. Lubatud tuuletingimused sõidukile kinnitatud anemomeetr i korral
Katse tegemisek s sõidukile kinnitatud anemomeetr iga tuleb kasutada käesoleva lisa punktis 4.3.2 kirjeldatud 
seadet.
Sõidupaar ide tuuleolud peavad vastama kõigile järgmist ele nõuetele:
a)tuule aritmeetiline keskmine kiirus peab olema alla 7 m/s;
b)tuule tippkiir us ei tohi enama kui 2 järjestikuse sekundi jooksul ületada 10 m/s;
c)teega ristuva tuule vektork ompone ndi aritmeetiline kesk mine kiirus peab olema alla 4 m/s.
4.1.1.2. Välisõhu temperatuur
Välisõhu temperatuur peab olema vahemikus 5–40 °C.
Tootja valikul võib vaba jooksuka tseid teha 1–5 °C vahel.
Kui vabajooksukatse käigus mõõdetud kõrgei ma ja madalaima temperatuur i vahe on üle 5 °C, tuleb iga sõidu 
puhul korrigee rida temperatuur i sõiduaegse välisõhu temperatuur i aritmeetilise kesk misega.
Sel juhul tuleb iga sõidupaar i puhul määrata sõidutakistusk ordajat e f0, f1 ja f2 väär tused ning neid korrigeerida. 
F0, f1 ja f2 väär tuste viimane kogum on eraldi korrigee ritud kordajat e f0, f1 ja f2 aritmeetiline keskm ine.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/267  
4.1.2. Katses kasutatav tee
Teepind peab olema lame, tasane, puhas, kuiv ja ilma takistuste ta või tuuletõket eta, mis võivad takistada 
sõidutakistuse mõõtmist, ning selle tekstuur ja koostis peavad esindama praeguseid linna- ja maantee katteid 
(st ilma lennujaama tõusu-maandumisradadele iseloomuliku katteta). Katseks kasutata va tee pikikalle ei tohi 
olla üle 1 %. Üksteisest kolme meetr i kaugusel asetsevate punktide vaheline kalle ei tohi erineda pikikaldest 
üle 0,5 %. Kui katseid ei ole võimalik teha samas katseraja osas mõlemas suunas (nt ovaalsel katserajal, kus on 
üks kohustuslik sõidusuund), peab paralleelsete katseraja lõikude pikikallet e summa olema 0 kuni 0,1 % 
positiivses suunas. Katsek s kasutata va tee suur im kumer us võib olla 1,5 %.
4.2. Valmistumine
4.2.1. Katsetatav sõiduk
Iga katsetatava sõiduki kõik osised peavad olema samad mis teistel sama tootmisseer ia sõidukitel (nt 
küljepeeg lid peavad olema samas asendis nagu tavakasutuse korral ja kere avaused ei tohi olla täidetud) või 
kui sõiduk erineb seer iatootmises olevat est, registreer itakse selle täielik kirjeldus.
4.2.1.1. Katsetatava sõiduki valimise nõuded
4.2.1.1.1. Interpolatsioonita
Tüüpk onnast valitakse katsetatav sõiduk (suur ima näitajag a sõiduk) sellist e asjaomaste sõidutakistuse 
näita jateg a (st mass, õhutakistus ja rehvide veeretakistusjõud), mis tekita vad tsükli suur ima energiatarbe (vt 
käesoleva eeskir ja punktid 6.3.2 ja 6.3.3).
Kui erinevate rataste aerodünaamiline mõju ühe interpolats ioonitüüpk onna piires on tead mata, peab valiku 
aluseks olema suur im eeldatav õhutakistus. Suur imat õhutakistust võib eeldada ratta puhul, millel on 
a) suur im laius, b) suur im läbimõõt ja c) kõige avatuma struktuur iga must er (selles tähtsuse järjekorras).
Rattad valitakse tsükli suur ima energiatarbe alusel valimisele lisaks.
4.2.1.1.2. Interpolatsiooniga
Tootja soovil võib kasutada interpolats ioonimeetodit.
Sel juhul valitakse katsetamisek s kaks asjaomase tüüpk onna nõuetele vastav at sõidukit.
Suur ima näitajag a sõiduk (H) on sõiduk , millel on neist kahest suur im (ja eelistatavalt kogu tüüpk onna suur im) 
tsüklienergiatar ve, ning väik seima näitajag a sõidukil (L) väikseim (ja eelistatavalt kogu tüüpk onna väikseim) 
tsüklienergiatar ve.
Kogu lisavarustus ja/või kõik kerekuj ud, mida on otsustatud interpolatsiooni korral mitte arvesse võtta, peavad 
olema mõlemal katsetata val sõidukil (H ja L) ühesugused ja tekitama sõidutakistusega seotud omaduste tõttu 
(st mass, õhutakistus ja rehvide veeretakistusjõud) suur ima tsüklienergiatarbe.
Kui konkreetsetele sõidukit ele saab alla panna nii standardsed veljed ja rehvid kui ka talverehvid (kolme 
mäetipu ja lumehelbe märgisega (3PMS), kas velgedeg a või ilma), ei loeta lisarehve ja/või velgi lisavarust useks.
4.2.1.1.2.1. Suur ima ja väikseima näitajag a sõidukit e sõidutakistusega seotud omadused peavad vastama järgmist ele 
nõuet ele.
a)Sõidutakistusk orda jate ekstrapoleer imiseks
i)Kui f0_ind on alla f*0_L või üle f0_H (määratlused lisa B7 punktis 3.2.3.2.2.4, koos seal nimetatud 
arvutuseg a), peavad suur ima ja väikseima näitajag a sõidukit el olema järgmised miinimumer inevused:ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/268 26.11.2021  
veeretakistusjõud vähemalt 1,0 kg/tonn ja mass vähemalt 30 kg; kui veeretakistusjõud on vahemikus 
0–1,0, peab massier inevus olema 30 kg asemel vähemalt 100 kg.
ii)Kui f2_ind on alla f*2_L või üle f2_H (määratlused lisa B7 punktis 3.2.3.2.2.4, koos seal nimetatud 
arvutuseg a), peab suur ima ja väikseima näita jaga sõidukit el olema järgmine miinimumer inevus:
õhutakistus (CD × Af) vähemalt 0,05 m2. Kui tootja suudab tõendada, et pärast ekstrapol eerimist on 
tulemused endiselt mõistlikud, võib eespool punktides i–iii esitatud miinimumnõuetes t loobuda.
b)Iga sõidutakistust mõjutav a omaduse (st mass, õhutakistus ja rehvide veeretakistusjõud) ning sõidutakis ­
tusk orda ja (f0 ja f2) erinevus peab suur ima näitajag a sõidukil olem suurem kui väik seima näitajag a 
sõidukil, vastasel juhul käsitletakse asjaomast omadust halvima juhuna. Tootja soovil ja vastuta va asutuse 
nõusolekul võib käesoleva punkti nõuet est loobuda.
4.2.1.1.2.2. Et suur ima ja väikseima näitajag a sõidukit e konkreetsed sõidutakistusega seotud omadused oleksid piisavalt 
erinevad või et täita käesoleva lisa punkti 4.2.1.1.2.1 nõuded, võib tootja suur ima näitajag a sõidukit 
kunstlikult halvendada (nt kasutada suuremat katsemassi).
4.2.1.2. Tüüpk onnanõuded
4.2.1.2.1. Nõuded interpol atsioonitüüpk onna kasutamise kohta, kui interpolats ioonimeetodit ei kasutata
Interpolatsioonitüüpk onna määramise kriteeriumid on käesoleva eeskir ja punktis 6.3.2.
4.2.1.2.2. Nõuded interpolats ioonitüüpk onna kasutamise kohta, kui interpolats ioonimeetodit kasutatak se, on järgmised:
a)käesoleva eeskir ja punktis 6.3.2. loetletud interpolatsioon itüüpk onna nõuet e täitmine;
b)lisa B6 punktide 2.3.1 ja 2.3.2 nõuete täitmine;
c)lisa B7 punkti 3.2.3.2 arvutuste tegemine.
4.2.1.2.3. Sõidutakistustüüpk onna kasutamise nõuded
4.2.1.2.3.1. Tootja soovil ja käesoleva eeskir ja punkti 6.3.3 nõuete täitmise korral tuleb arvutada interpolats iooni ­
tüüpk onna suur ima ja väik seima näitajag a sõiduki sõidutakistus.
4.2.1.2.3.2. Käesoleva lisa punktis 4.2.1.1.2 määratletud katsetata vaid sõidutakistustüüpk onnas suur ima ja väikseima 
näita jaga sõidukei d tähistataks e järgmiselt: HR ja LR.
4.2.1.2.3.3. Sõidutakistustüüpk onna sõidukit e HR ja LR tsükli energiatarbe erinevus peab täieliku WLTC 3. klassi tsükli 
alusel olema sõiduki HR energiatarbest vähemalt 4 %, aga mitte üle 35 %.
Kui sõidutakistustüüpk onnas on mitmesuguseid jõuülekandeid, tuleb sõidutakistuse määramisek s kasutada 
seda, millel on suur im võimsuskadu.
4.2.1.2.3.4. Kui sõidutakistuse delta sellisel sõidukil, mis tekitab hõõrdes erinevuse, määratakse käesoleva lisa punkti 6.8 
kohaselt, tuleb arvutada uus sõidutakistustüüpk ond, kuhu kuulub selle uue sõidutakistustüüpk onna sõiduki L 
kui ka sõiduki H sõidutakistuse delta.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/269  
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
kus:
N on uue sõidutakistustüüpk onna sõidutakistusk orda jad;
R on võrdlus-sõidutakistustüüpk onna sõidutakistusk ordajad;
Delta on sõidutakistusk ordajat e delta, mis on määratud käesoleva lisa punkti 6.8.1 kohaselt.
4.2.1.3. Lubatavad katsetata va sõiduki valimise ja tüüpk onna nõuete kombinatsioonid
Tabelis A4/1 on esitatud käesoleva lisa punktides 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 kirjeldatud lubatavad katsetatava sõiduki 
valimise ja tüüpk onna nõuete kombinatsioonid.
Tabel A4/1
Lubat avad katsetat ava sõiduki valimise ja tüüpk onna nõuete kombinatsioonid 
Nõuded, mida tuleb 
täita:1) inter poleer imi-
seta2) interpoleer imine 
sõidutakistustüüp -
konnata3) sõidutakistustüüp -
konna kasutamine4) interpoleer imine ühe 
või mitme 
sõidutakistustüüpk onnaga
Sõidutakistusega 
seoses katsetatav 
sõidukKäesoleva lisa 
punkt 4.2.1.1.1.Käesoleva lisa 
punkt 4.2.1.1.2.Käesoleva lisa 
punkt 4.2.1.1.2.pole asjak ohane
Tüüpk ond Käesoleva lisa 
punkt 4.2.1.2.1.Käesoleva lisa 
punkt 4.2.1.2.2.Käesoleva lisa 
punkt 4.2.1.2.3.Käesoleva lisa punkt 
4.2.1.2.2.
Lisaks Puudub Puudub Puudub Kohaldataks e veergu 3 
(sõidutakistustüüp -
konna kasutamine) ja 
käesoleva lisa punkti 
4.2.1.3.1.
4.2.1.3.1. Interpolatsioonitüüpk onna sõidutakistuste leidmine sõidutakistustüüpk onna abil
Sõidukit e HR ja/või LR sõidutakistus leitakse käesoleva lisa järgi.
Sõidutakistustüüpk onda kuuluva interpolats ioonitüüpk onna suur ima näitajag a sõiduki (ja väikseima näitajag a 
sõiduki) sõidutakistus arvutatakse vastav alt lisa B7 punkt e 3.2.3.2.2–3.2.3.2.2.4 järgides:
a)võrrandites kasutatakse H ja Li asemel sõidutakistustüüpk onna HR-i ja LR-i;
b)konkreetse sõiduki andmete na sisestatakse interpolatsiooni tüüpk onna suur ima näitajag a sõiduki (või 
väikseima näitajag a sõiduki) sõidutakistuse parameetr id (s.t katsemass, Δ(C D × Af) sõiduki LR suht es ja 
rehvide veeretakistusjõud);
c)see arvutus tehakse iga sõidutakistustüüpk onda kuuluva interpolats ioonitüüpk onna suur ima ja väikseima 
näitajag a sõiduki kohta.
Sõidutakistusega seotud interpolee rimine on lubatud üksnes nende sõidutakistuse seisuk ohast oluliste 
omadust e puhul, mis on katsetataval sõidukil LR ja HR erinevad. Muude sõidutakistusega seotud omadust e 
puhul kasutatak se sõiduki HR andmeid.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/270 26.11.2021  
Interpolatsioonitüüpk onna suur ima ja väikseima näita jaga sõiduki võib valida eri sõidutakistustüüpk ondadest. 
Kui nende sõidutakistustüüpk ondade erinevus tuleneb deltameetodi kasutamisest, tuleb järgida käesoleva lisa 
punkti 4.2.1.2.3.4.
4.2.1.4. Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna kasutamine
Sõidutakistuse määramiseks kasutatakse sõidukit, mis vastab käesoleva eeskir ja punkti 6.3.4 nõuet ele ja mis:
a)esindab sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onnaga hõlmata vat kavand atud komplektset e sõidukite seer iat 
hinnanguliselt halvima CD ja kerekuju alusel ning
b)esindab sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onnaga hõlmatavat kavandatud sõidukiseer iat lisavarust use 
hinnangulise keskmise massi alusel.
Kui ei suudeta määrata komplektset sõidukit esinda vat kerekuju, tuleb katsesõiduk varustada neljakandilise 
kastig a, millel on kuni 25 mm raadiuseg a ümarad nurgad ja sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda kuuluvate 
sõidukit e suur im laius, ning katsetatava sõiduki kõrgus koos kastig a peab olema 3,0 ± 0,1 m.
Tootja ja vastutav asutus lepivad kokku, milline sõiduki katsemudel on representatiivne.
Mõlema sõiduki (HM ja LM) parameetr id – katsemass, rehvide veeretakistusjõud ja lauppind – tuleb määrata nii, 
et sõiduki HM tsüklienergiatar ve oleks sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna suur im ja sõidukil LM väikseim. 
Tootja ja vastutav asutus peavad kokku leppima sõidukite HM ja LM parameetr ites.
Kõigi sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna üksik sõidukite (sh HM ja LM) sõidutakistus tuleb arvutada käesoleva 
lisa punkti 5.1 järgides.
4.2.1.5. Liikuvad aerodünaamilised kereosad
Katsesõidukite liikuvaid aerodünaamilisi kereosi tuleb kasutada sõidutakistuse määramisel, nagu on ette 
nähtud WLTP 1. tüüpi katse tingimustes (katset emperatuur , sõiduki kiirus ja kiirendusvahemik , mootori 
koormus jne).
Liikuvaks aerodünaamiliseks kereosaks peetak se kõiki sõidukisüsteem e, mis muuda vad sõiduki õhutakistust 
(nt sõiduki kõrgust) dünaamiliselt. Kui tulevased sõidukid on varustatud lisavarustusse kuuluvat e liikuvate 
aerodünaamiliste osadega, mille mõju õhutakistusele tekitab põhjendatud vajaduse lisanõuete järele, tuleb 
sellised nõuded lisada.
4.2.1.6. Kaalumine
Enne ja pärast sõidutakistuse määramist tuleb valitud sõiduk koos juhi ja varustusega ära kaaluda, et määrata 
aritmeetiliselt keskmine mass (m av). Sõiduki mass peab olema sama mis suur ima või väikseima näitajag a 
sõiduki katsemass sõidutakistuse määramise alguses või sellest suurem.
4.2.1.7. Katsetatava sõiduki konfigurats ioon
Katsetatava sõiduki konfigurats ioon registreer itaks e ja seda kasutatak se edasist es vaba jooksuka tsetes.
4.2.1.8. Katsetatava sõiduki seisund
4.2.1.8.1. Sissesõitmine
Katsetatav sõiduk peab edasise katse jaoks sobivalt sissesõitmisek s läbima 10 000 km, kuid mitte rohke m kui 
80 000 km.
Tootja soovil võib kasutada vähemalt 3 000 km läbisõiduga sõidukit.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/271  
4.2.1.8.2. Tootja spetsifikatsioonid
Mitt etüüpilise parasiittakistuse vältimiseks peavad sõiduki rehvirõhk (kirjeldus käesoleva lisa punktis 4.2.2.3), 
rataste seadenurgad (kirjeldus käesoleva lisa punktis 4.2.1.8.3), kõrgus maapinnast, üldkõrgus, jõuülekan ­
desüstee m, rattalaagr ite määrdeained ja pidur ite seadistus vastama tootja kavandatud seer iatootmissõiduki 
spetsifikatsioonidele.
4.2.1.8.3. Rataste seadenurgad
Rataste kokku- ja lahkujooks ning külgkalle peavad olema seatud tootja määratud vahemikus suur imale 
hälbele sõiduki pikiteljest. Kui tootja on määranud kindlaks sõiduki rataste kokku- ja lahkujooks u ning 
külgkalde ettenäht ud väär tused, tuleb neid järgida. Tootja soovil võib kasutada väär tusi, mille puhul on hälve 
sõiduki pikit eljest suurem. Ettenähtud väär tused on etalon kõigi sõiduki kasutusea jooksul tehta vate 
hooldust ööde jaoks.
Muud reguleer itavad rataste seadenurgad (nt pöördt elje pikikalle) tuleb seada tootja soovitatud väär tustele. Kui 
soovitata vad väär tused puuduvad, tuleb kasutada tootja määratud vahemiku aritmeetilist kesk mist.
Sellised reguleer itavad parameetr id ja seatud väär tused tuleb registreer ida.
4.2.1.8.4. Suletud paneelid
Sõidutakistuse määramise ajal peavad kapott, pagasiruumi luuk, käsitsi juhita vad liikuvad paneelid ja kõik 
aknad olema suletud.
4.2.1.8.5. Sõiduki vaba jooksureži im
Kui veojõuste ndi seadistuste määramisel ei ole võimalik täita käesoleva lisa punktis 8.1.3 või 8.2.3 sätestatud 
nõudeid mittek orratavat e jõudude tõttu, peab sõidukil olema vabajooksurežiim. Selle peab heaks kiitma ja 
kasutamise registreer ima vastutav asutus.
Kui sõidukil on vaba jooksureži im, tuleb seda kasutada nii sõidutakistuse määramisel kui ka veojõust endil.
4.2.2. Rehvid
4.2.2.1. Rehvide veeretakistusjõud
Rehvi veeretakistusjõudu mõõdetak se ÜRO eeskir ja nr 117 muudatusseer ia 02 6. lisa kohaselt või samaväär se 
rahvusvaheliselt aktsep teeritud normi kohaselt. Veeretakistusk ordajad tuleb asjaomase piirk ondliku korra (nt 
EL 1235/2011) kohaselt kooskõlla viia ning liigitada tabelis A4/2 esitatud veeretakistusjõu klasside järgi.
Tabel A4/2
Energiatõhususe klassid vast avalt rehvide C1, C2 ja C3 veeret akistusko rdajatele (RR C, kg/t) ning 
veeret akistusko rdajad, mida tuleb kasut ada asjaomast es energiatõhususe klassides inter poleer imisel 
Energiatõ -
hususe 
klass C1 rehvide RRC-vahemik C2 rehvide RRC-vahemik C3 rehvide RRC-vahemik
1 RRC ≤ 6,5 RRC ≤ 5,5 RRC ≤ 4,0
2 6,5 < RRC ≤ 7,7 5,5 < RRC ≤ 6,7 4,0 < RRC ≤ 5,0
3 7,7 < RRC ≤ 9,0 6,7 < RRC ≤ 8,0 5,0 < RRC ≤ 6,0
4 9,0 < RRC ≤ 10,5 8,0 < RRC ≤ 9,2 6,0 < RRC ≤ 7,0
5 10,5 < RRC ≤ 12,0 9,2 < RRC ≤ 10,5 7,0 < RRC ≤ 8,0
6 RRC > 12,0 RRC > 10,5 RRC > 8,0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/272 26.11.2021  
Energiatõ -
hususe 
klassC1 rehvide inter poleer imiseks 
kasutatav RRCC2 rehvide inter poleer imiseks 
kasutatav RRCC3 rehvide inter poleer imiseks 
kasutatav RRC
1 RRC = 5,9 (*) RRC = 4,9 (*) RRC = 3,5 (*)
2 RRC = 7,1 RRC = 6,1 RRC = 4,5
3 RRC = 8,4 RRC = 7,4 RRC = 5,5
4 RRC = 9,8 RRC = 8,6 RRC = 6,5
5 RRC = 11,3 RRC = 9,9 RRC = 7,5
6 RRC = 12,9 RRC = 11,2 RRC = 8,5
(*)* Ainult 1A-tase: kui tegelik veeretakistusk ordaja on sellest väär tusest väiksem, kasutatakse inter poleer imiseks rehvi 
tegelikku veeretakistusjõudu või mõnd suuremat väär tust (kuni siin esitatud veeretakistusk ordaja väär tuseni).
Kui veeretakistusjõuga seoses kasutatakse interpoleer imist, võetak se sisendandmet eks suur ima ja väikseima 
näita jaga sõidukit ele paigalda tud rehvide tegelikud veeretakistusjõud. Interp olatsioonitüüpk onna üksiksõiduki 
puhul kasutatak se sellele paigaldatud rehvide energiatõhususe klassi veeretakistusk orda jat.
Kui konkreetsetele sõidukit ele saab alla panna nii standardsed veljed ja rehvid kui ka talverehvid (kolme 
mäetipu ja lumehelbe märgisega (3PMS), kas velgedeg a või ilma), ei loeta lisarehve ja/või velgi lisavarust useks.
4.2.2.2. Rehvide seisund
Katses kasutatavad rehvid:
a)ei tohi olla vanemad kui kaks aastat tootmiskuupäevast ;
b)ei tohi olla spetsiaalselt kohandatud ega töödeldud (nt kuumutatud või tehislikult vanandatud), v.a algset 
rehvimustr it säilitav lihvimine;
c)peavad olema enne sõidutakistuse määramist sisse sõidetud – läbinud vähemalt 200 km;
d)peavad enne katset olema rehvimustr iga, mille süga vus on kogu mustr i laiuses 100–80 % algsest.
Pärast rehvimustr i sügavuse mõõtmist ei tohi sõita üle 500 km. Vastasel juhul tuleb mustr i süga vust uuesti 
mõõta.
4.2.2.3. Rehvirõhk
Esi- ja tagarehvid tuleb täis pumbata rehvirõhuvahemiku alumise piirini, mille on tootja asjaomast silda ja 
vaba jooksuka tse massi arvestades määranud konkreetse rehvi jaoks .
4.2.2.3.1. Rehvirõhu reguleer imine
Kui ümbr itseva õhu temperatuur i ja stabiliseer umistem peratuur i erinevus on üle 5 °C, tuleb rehvirõhku 
reguleer ida järgmiselt:
a)rehve tuleb stabiliseer umistem peratuur il hoida üle ühe tunni sihtrõhust 10 % suurema rõhu juures;
b)Enne katse tegemist tuleb rehvirõhku vähendada käesoleva lisa punktis 4.2.2.3 sätestatud rõhuni, 
korrigeeri da seda temperatuur i stabiliseer umise keskkonna temperatuur i ja katsekes kkonna temperatuur i 
erinevuse alusel 0,8 kPa 1 °C kohta järgmise võrrandi alusel:
Δpt¼0:8×ðT soak – T ambÞET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/273  
kus:
Δpton käesoleva lisa punktis 4.2.2.3 määratletud rehvirõhu korrigee ring (kPa);
0,8 on rõhu korrigeerimistegur (kPa/°C);
Tsoak on rehvi stabiliseer umistem peratuur (°C);
Tamb on ümbr itseva õhu temperatuur (°C) katse ajal;
c)rõhu korrigee rimise ja sõiduki soojenemise vahelisel ajal tuleb rehve kaitsta väliste soojusallikat e (sh 
päik esekiirguse) eest.
4.2.3. Mõõt eriistad
Kõik mõõte riistad tuleb paigald ada nii, et nende mõju sõiduki aerodünaamilistele omadustel e olek s 
minimaalne.
Kui paigaldat ud mõõte riista eeldatav mõju väär tusele CD × Af on üle 0,015 m2, tuleb mõõteriistaga ja 
mõõte riistata sõidukit mõõta käesoleva lisa punkti 3.2 nõuet ele vastavas tuuletunnelis, et määrata CD × Af 
väär tus. Saadud erinevus tuleb f2-st lahutada. Tootja soovil ja vastutav a asutuse loal võib määratud väär tust 
kasutada sarnaste sõidukit e puhul, kus mõõteriis tade mõju on eeldatavasti sama.
4.2.4. Sõiduki soojendamine
4.2.4.1. Maant eel
Soojendamine toimub üksnes sõidukiga sõitmisel.
4.2.4.1.1. Enne soojendamist tuleb sõidukit aeglustada sidur i lahutamise või automaatkäigukasti neutraalasendisse 
seadmiseg a, pidurdades 5–10 sekundi jooksul mõõdukalt 80-lt 20 km/h-ni. Pärast sellist pidurdamist 
pidur isüst eemi enam ei aktiveer ita ega reguleer ita ka käsitsi.
Tootja soovil ja vastutav a asutuse loal võib pidur id aktiveer ida eelkir jeldatud aeglustusega ka pärast 
soojendamist, aga ainult vajaduse korral.
4.2.4.1.2. Soojendamine ja stabiliseer imine
Kõikide sõidukit ega tuleb sõita kiirusega, mis on 90 % kohaldatava WLTC suur imast kiirusest. Sõidukiga 
võidakse sõita kiiruseg a, mis on 90 % järgmise suurema kiiruseg a faasi suur imast kiirusest (vt tabel A4/3), kui 
see faas lisatak se kohaldatava WLTC soojendusele, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 7.3.4. Sõidukit 
tuleb soojendada vähemalt 20 minutit, kuni on saavutatud stabiilsed tingimused.
Tabel A4/3
Soojendamine ja stabiliseer imine faasiti (nagu asjak ohane) 
Tsükli klass Kohaldatav WLTC 90 % suur imast kiirusest Järgmine suurema kiirusega faas
1. klass Low 1 + Medium 1 58km/h –
2. klassLow 2 + Medium 2 + High 2 + 
Extra High 2111 km/h –
Low2 + Medium 2 + High 2 77km/h Extra High (111 km/h)
3. klassLow 3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3118 km/h –
Low3 + Medium 3 + High 3 88km/h Extra High (118 km/h)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/274 26.11.2021  
4.2.4.1.3. Stabiilse oleku kriteerium
Vt käesoleva lisa punkt 4.3.1.4.2.
4.3. Sõidutakistuse mõõtmine ja arvutamine vabajooksumeetodi abil
Sõidutakistus tuleb määrata kas statsionaarse anemomeetr i (käesoleva lisa punkt 4.3.1) või sõidukile 
kinnitatud anemomeetr iga (käesoleva lisa punkt 4.3.2).
4.3.1. Vabajooksumeetod statsionaarse anemomeetr iga
4.3.1.1. Võrdluskiir uste valimine sõidutakistuskõvera koostamisek s
Sõidutakistuse määramise võrdluskiir used tuleb valida käesoleva lisa punkti 2.2 kohaselt.
4.3.1.2. Andmete kogumine
Katse käigus tuleb kulunud aega ja sõiduki kiirust mõõta miinimumsageduseg a 10 Hz.
4.3.1.3. Sõiduki vaba jooksuka tse kord
4.3.1.3.1. Pärast käesoleva lisa punkti 4.2.4 kohast sõiduki soojendust ja vahetult enne iga vaba jooksusõi tu tuleb 
sõidukit kiirendada 10–15 km/h üle suur ima võrdluskiir use ning sõita selle kiiruseg a kuni üks minut. Seejärel 
tuleb kohe alustada vabajooksusõitu.
4.3.1.3.2. Vabajooksu ajal peab käik väljas olema. Niipalju kui võimalik tuleb vältida rooli liigutamist ja mitte kasutada 
pidureid.
4.3.1.3.3. Katset korrataks e seni, kuni vaba jooksu andmed vastav ad statistilise kordustäpsuse nõuetele, mis on sätestatud 
käesoleva lisa punktis 4.3.1.4.2.
4.3.1.3.4. Kuigi on soovitatav , et vaba jooksusõi te ei katke stata, võib juhul, kui ühe sõidug a ei saa andmeid kõigi 
võrdluskiir uste kohta, teha vabajooksukatset sellist e vaba jooksusõitudega, kus esimene ja viimane 
võrdluskiir us ei ole tingimata suur im ja väikseim. Sel juhul kohaldataks e järgmisi lisanõudeid.
a)Igal vaba jooksusõidul peab vähemalt üks võrdluskiir us kattuma vahetult suurema kiirusvahemikug a 
vaba jooksusõidu kiiruseg a. Seda võrdluskiir ust nimetatakse eralduspunktiks.
b)Igal kattuval võrdluskiir usel ei tohi vahetult väiksema kiiruseg a vabajooksusõidu keskmine jõud erineda 
vahetult suurema kiiruseg a vaba jooksusõidu kesk misest jõust ±10 N või ±5 % võrra (olenevalt sellest, 
kumb on suurem).
c)Väiksema kiiruseg a vabajooksusõidu kattuva võrdluskiir use andmeid kasutatak se ainult kriteeriumi b 
kontrollimiseks ja jäetak se käesoleva lisa punktis 4.3.1.4.2 määratletud statistilise kordustäpsuse 
hindamisest välja.
d)Kattuv kiirus võib olla alla 10 km/h, aga mitte alla 5 km/h. Sellisel juhul kontrollitakse kattumiskr iteeriumi 
b kas ekstrapoleer ides väiksem a ja suurema kiiruse segmendi polünoomikõverad kuni 10 km/h 
kattuvuseni või võrreldes konkreetse kiirusvahemiku keskm ist jõudu.
4.3.1.3.5. On soovitatav , et vaba jooksusõidud tehakse järge mööda vahepealse põhjendamatu viivituseta. Kui sõitude 
vahel on viivitus (nt juhi puhke paus, sõiduki terviklikkuse kontrollimine jne), tuleb sõidukit uuesti punkti 
4.2.4 kohaselt soojendada ning alustada vaba jooksusõitudega sellest punktist uuesti.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/275  
4.3.1.4. Vabajooksuaja mõõtmine
4.3.1.4.1. Tuleb mõõta võrdluskiir usele vj vastav vabajooksu aeg: sõiduki kiirusest vjþ5km=h kuni vj – 5km=h kulunud 
aeg.
4.3.1.4.2. Need mõõtmised tuleb teha vastassuundades sõites, kuni on saadud vähemalt kolm ajapaar i, mis vastav ad 
statistilise kordustäpsuse (pj) nõudele:
pj¼h×σ j
√n×Δt pj≤0:030
kus:
pj on võrdluskiir usel (vj) teht ud mõõtmiste statistiline kordustäpsus;
n on mõõtmistulemuste paar ide arv;
Δtpj on harmooniline keskmine vaba jooksuae g võrdluskiir usel (vj, s) ja see arvutatakse järgmiselt:
Δtpj¼n
∑n
i¼11
Δtji
kus:
Δtji on kiirusel vj saadud vaba jooksuae gade i. mõõtmispaar i harmooniline kesk mine (s), mis arvutatakse 
järgmiselt:
Δtji¼2
1
Δtjai !
þ1
Δtjbi !
kus:
Δtjaija Δtjbi on i. mõõtmise vabajooksuajad (s) võrdluskiir usel vj a ja b suunas;
σj on standardhälve (s), mis arvutatakse järgmiselt:
σj¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
n – 1∑n
i¼1ðΔt ji – Δt pjÞ2r
h on tabelis A4/4 esitatud kordaja.
Tabel A4/4
Korda ja h n-i funktsioonina 
n h n h
3 4,3 17 2,1
4 3,2 18 2,1
5 2,8 19 2,1
6 2,6 20 2,1
7 2,5 21 2,1
8 2,4 22 2,1
9 2,3 23 2,1
10 2,3 24 2,1ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/276 26.11.2021  
11 2,2 25 2,1
12 2,2 26 2,1
13 2,2 27 2,1
14 2,2 28 2,1
15 2,2 29 2,0
16 2,1 30 2,0
4.3.1.4.3. Kui ühes suunas sõites tehtud mõõtmise käigus esineb mõni sõidutakistuskatset mõjutav väliste gur või teeb 
juht mingi sarnase mõjuga liigutuse, tuleb saadud mõõtmistulemus koos vastassuunas sõites saadud vastava 
mõõtmistulemuseg a välja jätta. Kõik väljajäetud andmed ja väljajätmise põhjused registreer itaks e ning 
väljajäe tud mõõtmistulemust e paare ei tohi olla üle 1/3 kõigist paar idest. Osakatsete puhul kohaldataks e 
väljajätm isnõudeid igale osakatse kiirusvahemikule.
Andmete paikapidavuse määramatuse tõttu ja praktilistel põhjuste l võib sõidupaar ide arv olla suurem kui 
käesoleva lisa punkti 4.3.1.4.2 kohane miinimumnõue, aga sõidupaar ide koguar v ei tohi koos välja jäetud 
paar ideg a olla üle 30. Sellisel juhul hinnatakse andmeid käesoleva lisa punktis 4.3.1.4.2 kirjeldatud viisil, 
alustades esimesest sõidupaar ist ja kaasates nii palju järgnevaid sõidupaare, kui on vajalik kuni 1/3 väljajäe tud 
paare sisaldava andmestiku statistilise kordustäpsuse saavutamiseks. Ülejäänud sõidupaare arvesse ei võeta.
4.3.1.4.4. Aritmeetiliselt keskmise sõidutakistuse arvutamisek s kasutatak se järgmist võrrandit, kus tuleb kasutada 
vahelduvate sõidusuundade vaba jooksuae gade harmoonilist kesk mist :
Fj¼1
3:6×ðm avþmrÞ×2×Δv
Δtj
kus:
Δv on 5 km/h;
Δtj on vahelduvate sõidusuundade vabajooksuaegade harmooniline kesk mine kiirusel vj (s); see 
arvutatakse järgmiselt:
Δtj¼2
1
Δtjaþ1
Δtjb
kus:
Δtjaja Δtjb on võrdluskiir usel vj suundades a ja b saadud vaba jook suaegad e harmoonilised keskmised (s), 
mis arvutatakse järgmiselt:
Δtja¼n
∑n
i¼11
tjai
ja:
Δtjb¼n
∑n
i¼11
tjbi.
kus:
mav on katsetatava sõiduki aritmeetiline keskmine mass (kg) sõidutakistuse määramise alguses ja lõpus;
mr on käesoleva lisa punkti 2.5.1 kohane pöörlevate osiste ekvivalentne efektiivmass;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/277  
Sõidutakistuse valemis olevad kordajad f0, f1 ja f2, tuleb arvutada vähimr uutude regressioonanalüüsi abil.
Juhul, kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse maatr iksi tüüpk onda esinda v sõiduk , tuleb kordaja f1 nullida 
ning kordajad f0 ja f2 vähimr uutude regressioonanalüüsi abil uuesti arvutada.
4.3.1.4.5. Standardtingimuste le korrigee rimine
Käesoleva lisa punktis 4.3.1.4.4 määratud kõverat tuleb korrigeerida punktis 4.5 kirjeldatud standardtin ­
gimust ele vastav aks.
4.3.2. Vabajooksumeetod sõidukile kinnitatud anemomeetr iga
Sõidukit tuleb soojendada ja stabiliseer ida käesoleva lisa punkti 4.2.4 kohaselt.
4.3.2.1. Lisamõõt eriistad sõidukile kinnitatud anemomeetr i kasutamise korral
Sõidukile kinnitatud anemomeeter ja teised mõõteri istad tuleb kalibreer ida katsetata val sõidukil seda katse 
jaoks soojendades.
4.3.2.1.1. Tuule suhtelist kiirust tuleb mõõta miinimumsage dusega 1 Hz ja mõõtet äpsusega 0,3 m/s. Anemomeetr i 
kalibreer imisel tuleb arvesse võtta sõiduki tõkest avat mõju.
4.3.2.1.2. Tuule suunda mõõdetak se sõiduki liikumise suuna suhtes . Tuule suht eline suund (lenger dusnurk) tuleb mõõta 
1kraadise lahutusvõimega ja 3kraadise täpsuseg a; mõõteri ista tundetuspiirk ond ei tohi olla üle 10 kraadi ning 
see tuleb suunata sõiduki tagaosa poole.
4.3.2.1.3. Enne vaba jooksusõitu tuleb anemomeet er standardi ISO 10521-1:2006(E) A lisa kohaselt kalibreer ida kiiruse 
ja lengerdusnihk e suhtes.
4.3.2.1.4. Selle mõju vähendamiseks tuleb anemomeetr i takistust kalibreer imise käigus standardi ISO 10521-1:2006(E) 
A lisas kirjeldatud viisil korrigeerida.
4.3.2.2. Sõiduki kiirusvahemiku valimine sõidutakistuskõvera määramiseks
Katsetatava sõiduki kiirusvahemik tuleb valida käesoleva lisa punkti 2.2 kohaselt.
4.3.2.3. Andmete kogumine
Katsetamise käigus tuleb mõõta kulunud aega, sõiduki kiirust ja õhuv oolu kiirust (tuule kiirus ja suund) 
sõiduki suhtes miinimumsageduseg a 5 Hz. Ümbritseva õhu temperatuur i tuleb sünkroonida ja mõõta 
miinimumsag edusega 0,1 Hz.
4.3.2.4. Sõiduki vaba jooksuka tse kord
Mõõtmised tuleb teha kahes üksteisele vastupidises suunas sõites, kuni on järjest tehtud vähemalt kümme 
sõitu (viis paar i). Kui üks katse ei vasta sõidukile kinnitatud anemomeetr i katses kasutamise tingimustel e, 
tuleb see paar (st sõit ja vastav vastassuunas sõit) kõrvale jätta. Kõik nõuet ele vastav ad paar id tuleb lisada 
lõplikusse analüüsi, kus on vähemalt viis vaba jooksusõidu paar i. Statistilistest valideer imiskr iteeriumites t on 
juttu käesoleva lisa punktis 4.3.2.6.10.
Anemomeet er tuleb paigaldada nii, et selle mõju sõiduki toimimisomadustele olek s minimaalne.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/278 26.11.2021  
Anemomeet er tuleb paigaldada ühel järgmist est viisidest:
a)poomi abil umbes kahe meetr i kaugusele sõiduki eesmisest aerodünaamilisest stagnatsioonipunktist ;
b)sõiduki katuse keskjoonele, võimaluse korral esiklaasi ülaosast 30 cm kaugusele;
c)sõiduki kapoti keskjoonele, sõiduki esiosa ja esiklaasi alumise osa kesk ele.
Kõigil juhtudel tuleb anemomeet er paigaldada teepinnag a paralleelselt. Kui paigaldat akse punktis b või c 
nimetatud kohta, tuleb vaba jooksu mõõtetulemusi anemomeetr ist tingitud täiendav ad õhutakistust 
arvestades analüütiliselt korrigeeri da. Selleks tehakse sõidukiga, millele on paigaldat ud anemomeeter samasse 
kohta, nagu see oli rajal kasutades, ja ilma paigaldat ud anemomeetr ita sõidukiga vaba jooksuka tsed 
tuuletunnelis. Arvutatud erinevus peab olema astmeliselt kasvav õhutakistusk ordaja CD, mida tuleb koos 
sõiduki lauppinnaga kasutada vaba jooksu mõõte tulemuste korrigeerimisek s.
4.3.2.4.1. Pärast käesoleva lisa punkti 4.2.4 kohast sõiduki soojendust ja vahetult enne iga vaba jooksusõi tu tuleb 
sõidukit kiirendada 10–15 km/h üle suur ima võrdluskiir use ning sõita selle kiiruseg a kuni üks minut. Seejärel 
tuleb kohe alustada vabajooksusõitu.
4.3.2.4.2. Vabajooksu ajal peab käik väljas olema. Niipalju kui võimalik tuleb vältida rooli liigutamist ja mitte kasutada 
pidureid.
4.3.2.4.3. Kuigi on soovitatav , et vaba jooksusõi te ei katke stata, võib juhul, kui ühe sõidug a ei saa andmeid kõigi 
võrdluskiir uste kohta, teha vabajooksukatset sellist e vaba jooksusõitudega, kus esimene ja viimane 
võrdluskiir us ei ole tingimata suur im ja väikseim. Osakatsete korral kohaldatakse järgmisi lisanõudeid.
a)Igal vaba jooksusõidul peab vähemalt üks võrdluskiir us kattuma vahetult suurema kiirusvahemikug a 
vaba jooksusõidu kiiruseg a. Seda võrdluskiir ust nimetatakse eralduspunktiks.
b)Igal kattuval võrdluskiir usel ei tohi vahetult väiksema kiiruseg a vabajooksusõidu keskmine jõud erineda 
vahetult suurema kiirusvahemikug a vaba jooksusõi du kesk misest jõust ±10 N või ±5 % võrra (olenevalt 
sellest, kumb on suurem).
c)Väiksema kiiruseg a vabajooksusõidu kattuva võrdluskiir use andmeid kasutatak se ainult kriteeriumi b 
kontrollimiseks ja jäetak se käesoleva lisa punktis 4.3.1.4.2 määratletud statistilise kordustäpsuse 
hindamisest välja.
d)Kattuv kiirus võib olla alla 10 km/h, aga mitte alla 5 km/h. Sellisel juhul kontrollitakse kattumiskr iteeriumi 
b kas ekstrapoleer ides väiksem a ja suurema kiiruse segmendi polünoomikõverad kuni 10 km/h 
kattuvuseni või võrreldes konkreetse kiirusvahemiku keskm ist jõudu.
4.3.2.4.4. On soovitatav , et vaba jooksusõidud tehakse järge mööda vahepealse põhjendamatu viivituseta. Kui sõitude 
vahel on viivitus (nt juhi puhke paus, sõiduki terviklikkuse kontrollimine jne), tuleb sõidukit uuesti punkti 
4.2.4 kohaselt soojendada ning alustada vaba jooksusõitudega sellest punktist uuesti.
4.3.2.5. Liikumisvõr randi koostamine
Sõidukile kinnitatud anemomeetr i liikumisvõr randites kasutatud tähised on loetletud tabelis A4/5.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/279  
Tabel A4/5
Sõidukile kinnit atud anemomeetr i liikumisvõr randites kasutatud tähised 
Tähis Ühikud Kirjeldus
Af m2sõiduki esiosa
a0 … an kraadi–1õhutakistusk ordajad lengerdusnurg a funktsioonina
Am N mehaanilise takistuse korda ja
Bm N/(km/h) mehaanilise takistuse korda ja
Cm N/(km/h)2mehaanilise takistuse korda ja
CDðYÞ õhutakistusk ordaja lenger dusnurga Y juures
D N takistus
Daero N õhutakistus
Df N esitelj e takistus (sh jõuülekandesüste em)
Dgrav N grav itatsiooniline takistus
Dmech N mehaaniline takistus
Dr N tagatelje takistus (sh jõuülekandesüsteem)
Dtyre N rehvide veeretakistusjõud
ðdh=dsÞ – raja kalde siinus sõidusuunas (+ näitab tõusu)
ðdv=dtÞ m/s2kiirendus
g m/s2grav itatsioonik onstant
mav kg katsetatava sõiduki aritmeetiline keskmine mass enne ja pärast 
sõidutakistuse määramist
me kg sõiduki efektiivmass (koos pöörlevate osadega)
ρ kg/m3õhutihedus
t s aeg
T K temperatuur
v km/h sõiduki kiirus
vr km/h suht eline tuulekiir us
Y kraadi näiva tuule lenger dusnurk sõiduki liikumissuuna suhte s
4.3.2.5.1. Üldkuju
Liikumisvõr randi üldkuju on järgmine:
 – m edv
dt��
¼DmechþDaeroþDgrav
kus:
Dmech¼DtyreþDfþDr;
Daero¼1
2��
ρCDðYÞA fv2
r;
Dgrav¼m×g×dh
ds��ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/280 26.11.2021  
Kui katseraja kalle on kogu ulatuses 0,1 % või alla selle, võib Dgrav olla null.
4.3.2.5.2. Mehaanilise takistuse mudeldamine
Mehaanilist takistust, mis koosneb eraldi osadest (rehvide ning esi- ja taga telje hõõrdekaod: Dtyre, Df ja Dr, sh 
ülekandesüstee mi kaod), tuleb mudeldada kolme liikmega polünoomina, mis oleneb sõiduki kiirusest v:
Dmech¼AmþBmvþCmv2
kus Am, Bm ja Cm on andmeanalüüsis välja arvutatud vähimr uutude meetodil. Need konstandid kujutav ad 
endast jõuülekandesüst eemi ja rehvide koondtakistust.
Juhul, kui katsetatud sõiduk on sõidutakistuse maatr iksi tüüpk onda esinda v sõiduk, tuleb korda ja Bm nullida 
ning kordajad Am ja Cm vähimr uutude regressioonanalüüsi abil uuesti arvutada.
4.3.2.5.3. Õhutakistuse mudeldamine
Õhutakistusk ordaja CD (Y) tuleb mudeldada viie kordajag a polünoomina, mis oleneb lenge rdusnurgast Y:
CDðYÞ¼a0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4
a0 ... a4 on konstantsed korda jad, mille väär tused selgitatak se välja andmeanalüüsiga.
Õhutakistuse määramiseks tuleb takistusk orda ja kombineer ida sõiduki lauppinna Af ja tuule suhte lise 
kiiruseg a vr:.
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
r×C DYðÞ
Daero¼1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þ
4.3.2.5.4. Lõplik liikumisvõr rand
Pärast asendamist on liikumisvõr randi lõplik kuju järgmine:
-medv
dt��
¼AmþBmvþCmv2þ1
2��
×ρ×A f×v2
ra0þa1Yþa2Y2þa3Y3þa4Y4ð Þþ m×g×dh
ds��
4.3.2.6. Andmete vähendamine
Tuleb koostada kolmeliikmeline võrrand, mis kirjeldab sõidutakistusjõudu olenevalt kiirusest 
F¼AþBvþCv2ning mida korrigee ritakse ümbr itseva õhu standardtem peratuur ile ja -rõhule ning 
tuulevaikusele vastavaks. Sellise analüüsi meet odit on kirjeldatud käesoleva lisa punktides 
4.3.2.6.1–4.3.2.6.10.
4.3.2.6.1. Kalibreer imisk ordajat e määramine
Kui neid pole varem määratud, määratakse sõiduki tõkesta vat mõju korrigeeri vad kalibreer imisteguri d tuule 
suht elise kiiruse ja lengerdusn urga jaoks . Katse soojendusf aasis tuleb registreer ida sõiduki kiirus v, tuule 
suht eline kiirus vr ja lengerdusn urk Y. Katsera jal tuleb sõita püsival kiirusel 80 km/h kord ühes ja siis 
vastassuunas ning määrata iga sõidu v, vr ja Y aritmeetiline keskmine. Valida tuleb kalibreer imiste gurid, mis 
vähendav ad vastu- ja külgtuule koguviga kõikides sõidupaar ides (st ðhead i–head iþ1Þ2jne summa). head i ja 
head iþ1 tähistavad tuule kiirust ja suunda vastassuunalist es sõidupaar ides sõiduki soojendamisel/ 
stabiliseer imisel enne katsetamist.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/281  
4.3.2.6.2. Sekundipõhiste andmete saamine
Vabajooksusõitude käigus kogutud andmete põhjal tuleb käesoleva lisa punktides 4.3.2.1.3 ja 4.3.2.1.4 saadud 
kalibreer imisteguri te abiga määrata v,ðdh
dsÞðdv
dtÞ,v2
rja Y. Andmete filtreer imisega korrigeeritak se proov e 
sagedusele 1 Hz.
4.3.2.6.3. Esialgne analüüs
Lineaarse vähimr uutude regressioonmeet odi abil tuleb analüüsida kõiki andmepunkte korraga, et määrata Am, 
Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 ja a4, arvestades me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,ja ρ.
4.3.2.6.4. Andmete võõr väär tused
Tuleb arvutada prognoositav jõud (meðdv
dtÞ) ja võrrelda seda saadud andmepunktidega. Liigse hälbega (nt üle 
kolme standardhälbe) andmepunktid tuleb märgistada.
4.3.2.6.5. Andmete filtreer imine (mittek ohustuslik)
Võib kasutada sobivaid andmet e filtreer imise meetodeid ja ülejäänud andmepunktid kõrvale jätta.
4.3.2.6.6. Andmete kõrvaldamine
Kogutud andmepunktid, mille puhul erinevad lengerdusnurg ad sõiduki liikumissuunast üle ±20 kraadi, tuleb 
märgistada. Kogutud andmepunktid, mille puhul tuule suhteline kiirus on alla +5 km/h, tuleb samuti 
märgistada (et taga nttuule kiirus ei oleks suurem kui sõiduki kiirus). Andmeanalüüsil tuleb piirduda sõiduki 
kiirustega, mis jäävad käesoleva lisa punkti 4.3.2.2 kohaselt valitud kiirusvahemikku.
4.3.2.6.7. Lõplik andmeanalüüs
Kõiki andmeid, mida ei ole märgistatud, tuleb analüüsida lineaarse vähimr uutude regressioonmeet odi abil. Kui 
me,ðdh
dsÞ,ðdv
dtÞ,v,v r,ja ρ, määratak se Am, Bm, Cm, a0, a1, a2, a3 ja a4.
4.3.2.6.8. Kitsendatud analüüs (mitt ekohustuslik)
Et teha paremini vahet sõiduki õhu- ja mehaanilisel takistusel, võib kasutada kitsendatud analüüsi, millega võib 
korrigeeri da varem määratud lauppinda Af ja takistusk ordajat CD.
4.3.2.6.9. Standardtingimuste le korrigee rimine
Liikumisvõr randid tuleb korrigee rida standardtingimustele (vt käesoleva lisa punkt 4.5).
4.3.2.6.10. Statistilised nõuded sõidukile kinnitatud anemomeetr i kasutamisek s
Vabajooksusõidu paar i väljajätmine muudab arvutatud sõidutakistust iga võrdluskiir use vj puhul kõikide i ja j 
väär tuste juures vähem kui koonduvusnõue:
ΔFiðvjÞ=Fðv jÞ≤0:030ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi
n – 1pET Euroopa Liidu Teata ja L 423/282 26.11.2021  
kus:
ΔFiðvjÞ on kõigi vaba jooksusõi tude ja väljajäet ud i. paar i kohta arvutatud sõidutakistuse erinevus (N);
Fðv jÞ on kõigi vaba jooksusõi tude alusel arvutatud sõidutakistus (N);
vj on võrdluskiir us (km/h);
n on nõuetel e vastav ate vaba jooksusõidu paar ide arv.
Koonduvusnõue ei ole täidetud, tuleb kuni selle täitmiseni paare analüüsist eemaldada, alustades paar ist, mis 
põhjustas arvutatud sõidutakistuse suur ima muutuse, aga lõpliku sõidutakistuse määramisek s tuleb kasutada 
vähemalt 5 nõuet ele vastavat paar i.
4.4. Veeretakistusmomendi mõõtmine ja arvutamine pöördemomendi mõõtur i meet odil
Vabajooksu asemel võib kasutada ka pöördemomendi mõõtur ite meet odit, millega määratakse veeretakis ­
tusmoment, mõõtes veda vate rataste pöördemomenti võrdluskiir ustel vähemalt 5 sekundi kest el.
4.4.1. Pöördemomendi mõõtur ite paigalda mine
Rataste pöördemomendi mõõtur id tuleb paigald ada iga vedava ratta rummu ja ratta vahele, kus mõõdetak se 
sõiduki püsikiir usel hoidmisek s vajali kku pöördemomenti.
Nõutav a mõõte täpsuse ja kordustäpsuse saavu tamiseks tuleb pöördemomendi mõõtur it korrapäraselt 
(vähemalt üks kord aastas) ja tõendatult riiklike või rahvusvaheliste standardit e kohaselt kalibreer ida.
4.4.2. Tegevusk ord ja andmet e registreer imine
4.4.2.1. Võrdluskiir uste valimine veeretakistusmomendi kõvera määramiseks
Võrdluskiir used veeretakistusmomendi määramisek s tuleb valida käesoleva lisa punkti 2.2 järgides.
Võrdluskiir usi tuleb mõõta alanevas järjestuses. Tootja soovil võib mõõtmiste vahel olla stabiliseer imis ­
perioode, kuid stabiliseer imiskiir us ei tohi ületada järgmist võrdluskiir ust.
4.4.2.2. Andmete kogumine
Tegelikku kiirust vji, tegelikku pöördemomenti Cji ja aega vähemalt viiesekundilise ajavahemiku jooksul 
sisaldav aid andmek ogumeid tuleb registreer ida iga vj puhul 10 Hz miinimumsageduseg a. Võrdluskiir use (vj) 
kohta ühe ajavahemiku jook sul saadud andmek ogumeid tuleb nimetada üheks mõõtmistulemuseks.
4.4.2.3. Pöördemomendi mõõtur iga mõõtmine
Enne katses pöördemomendi mõõtur iga mõõtmist tuleb sõidukit käesoleva lisa punkti 4.2.4 järgides 
soojendada.
Mõõtmise käigus tuleb niipalju kui võimalik vältida rooli liigutamist ja mitte kasutada pidureid.
Katset korrataks e seni, kuni veeretakistusmomendi andmed vastavad mõõtmiste kordustäpsuse nõuet ele (vt 
käesoleva lisa punkt 4.4.3.2).
4.4.2.4. Kiiruse kõrvalekalle
Ühel võrdluskiir usel mõõtmise ajal peab kiiruse kõrvalekalle aritmeetilisest keskmisest, mis on arvutatud 
käesoleva lisa punkti 4.4.3 kohaselt järgides (vji-vjm), jääma tabelis A4/6 esitatud väär tuste piiresse.
Peale selle ei tohi aritmeetiliselt keskm ine kiirus (vjm) ühelgi võrdluskiir usel (vj) erineda rohkem kui ±1 km/h 
või 2 % (olenevalt sellest, kumb on suurem).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/283  
Tabel A4/6
Kiir use kõr valeka lle 
Aeg (s) Kiiruse kõrvalekalle (km/h)
5– 10 ±0,2
10– 15 ±0,4
15– 20 ±0,6
20– 25 ±0,8
25– 30 ±1,0
≥ 30 ±1,2
4.4.2.5. Välisõhu temperatuur
Katsed tuleb teha käesoleva lisa punktis 4.1.1.2 määratletud temperatuur itingimustes.
4.4.3. Aritmeetiliselt kesk mise kiiruse ja aritmeetiliselt keskmise pöördemomendi arvutamine
4.4.3.1. Arvutuskäik
Iga mõõtmistulemuse aritmeetiliselt keskmine kiirus vjm (km/h) ja aritmeetiliselt kesk mine pöördemoment Cjm 
(Nm) tuleb arvutada käesoleva lisa punkti 4.4.2.2 järgides kogutud andmek ogumit e põhjal järgmist e 
võrrandite abil:
vjm¼1
k∑k
i¼1vji
ning
Cjm¼1
k∑k
i¼1Cji – C js
kus:
vji on sõiduki tegelik kiirus võrdluskiir usel j i. andmek ogumis (km/h);
k on andmek ogumite arv ühes mõõtmistulemuses;
Cji on tegelik pöördemoment i. andmek ogumis (Nm);
Cjs on kiirusetr iivi kompenseer iv liige (Nm), mis on saadud järgmise valemiga:
Cjs¼ðm stþmrÞ×α jrj.
Cjs
1
k∑k
i¼1Cjiei tohi olla üle 0,05 ja võidakse jätta arvesse võtmata, kui αj ei ole üle ±0,005 m/s2;
mst on katsetata va sõiduki mass mõõtmiste alguses (kg); seda tuleb mõõta vahetult enne soojendust, mitte 
varem;
mr on käesoleva lisa punkti 2.5.1 kohane pöörlevate osiste ekvivalentne efektiivmass;
rj on võrdluskiir usel 80 km/h või (kui see on alla 80 km/h) sõiduki suur imal võrdluskiir usel määratud 
dünaamiline läbimõõt rehvil, arvutatuna järgmiselt:
rj¼1
3:6×vjm
2×πnET Euroopa Liidu Teata ja L 423/284 26.11.2021  
kus:
n on veetavratta pöörlemissagedus (s–1);
αj on aritmeetiliselt kesk mine kiirendus (m/s2), mis on arvutatud järgmiselt:
αj¼1
3:6×k∑k
i¼1tivji – ∑k
i¼1ti∑k
i¼1vji
k×∑k
i¼1t2
i – ½∑k
i¼1ti�2
kus:
ti on i. andmek ogumi registreer imise aeg (s).
4.4.3.2. Mõõtmiste kordustäpsus
Mõõtmised tuleb teha vastassuundades sõites, kuni iga võrdluskiir use vi juures on saadud vähemalt kolm 
mõõtmistulemust e paar i, mille puhul on Cj¯kordustäpsus ρj järgmine:
ρj¼h×sffiffiffinp×Cj¯≤0:030
kus:
n on mõõtmistulemuste paar ide arv Cjm puhul;
Cj¯on veeretakistusmoment (Nm) kiirusel vj:
Cj¯¼1
n∑n
i¼1Cjmi
kus:
Cjmi on i. mõõtmistulemust e paar i aritmeetiliselt keskmine pöördemoment (Nm) kiirusel vj:
Cjmi¼1
2×ðC jmaiþCjmbiÞ
kus:
Cjmai ja Cjmbi on i. mõõtmistulemuse aritmeetiliselt keskmised pöördemomendid (Nm) kiirusel vj, 
määratud suundade a ja b kohta käesoleva lisa punktis 4.4.3.1;
s on standardhälve (Nm), mis on arvutatud järgmiselt:
s¼ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
k – 1∑k
i¼1ðCjmi – Cj¯Þ2r
h on käesoleva lisa punkti 4.3.1.4.2 tabelis A4/4 esitatud n-ist olenev korda ja.
4.4.4. Veeretakistusmomendi kõvera koostamine
Aritmeetiliselt keskmine kiirus ja aritmeetiliselt keskmine pöördemoment igal võrdluskiir usel arvutatakse 
järgmiselt:
Vjm = ½ × (vjma + vjmb)
Cjm = ½ × (Cjma + Cjmb)
Järgmine aritmeetiliselt keskmise veeretakistusmomendi vähimr uutude regressioonkõver tuleb sobitada kõigi 
andmepaar idega (vjm, Cjm) kõigil käesoleva lisa punktis 4.4.2.1 kirjeldatud võrdluskiir uste l, et määrata 
korda jad c0, c1 ja c2.
Kordajad c0, c1 ja c2, ning veojõustendil mõõdetud vaba jooksuajad (vt käesoleva lisa punkt 8.2.4) tuleb 
registreer ida.
Kui katsetatud sõiduk on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esindav sõiduk, peab kordaja f1 olema null ning 
korda jad f0 ja f2 arvutatakse vähimr uutude regressioonanalüüsi abil uuesti.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/285  
4.5. Standardtingimuste le ja mõõteriis tade alusel korrigeeri mine
4.5.1. Õhutakistuse korrektsioonit egur
Õhutakistuse korrektsioonit egur (K2) tuleb määrata järgmiselt:
K2¼T
293K×100kPa
P
kus:
T on kõikide sõitude ümbr itseva õhu temperatuur i aritmeetiline keskmine kelvinit es (K);
P on õhurõhu aritmeetiline keskmine (kPa).
4.5.2. Veeretakistusjõu korrektsioonite gur
Veeretakistusjõu korrektsioonit egur it (K0) olenevalt temperatuur ist (°C–1) võib määrata konkreetse katsetatava 
sõiduki ja rehvide kombinatsiooni puhul empiiriliste andmete põhjal ja sellele tuleb saada vastutav a asutuse 
heakskiit või võib eeldada, et see tegur on järgmine:
K0¼8:6×10 – 3°C – 1
4.5.3. Tuulek orrektsioon
4.5.3.1. Tuulek orrektsioon statsionaarse anemomeetr i korral
Tuulek orrektsioonist võib loobuda, kui kõigi nõuet ele vastav ate sõidupaar ide tuulekiir use aritmeetiline 
keskmine on kuni 2 m/s. Kui tuule kiirust mõõdetak se katseraja mitmes osas (nt kui katse toimub ovaalsel 
katserajal , vt käesoleva lisa punkt 4.1.1.1.1), arvutatak se iga mõõtmisk oha tuulekiir use keskm ine ja kahest 
keskmisest tuule kiirusest suurema alusel otsustatak se, kas tuule kiirust on vaja korrigeeri da või võib sellest 
loobuda.
4.5.3.1.1. Tuulek orrektsioon vabajooksumeetodi puhul w1 või pöördemomendi mõõtur i meet odi puhul w2 tuleb 
arvutada järgmiselt:
w1¼3:62×f2×v2
w
või:w2¼3:62×c2×v2
w
kus:
w1 on tuulek orrektsioon (N) vaba jook sumeeto di puhul;
f2 on käesoleva lisa punktis 4.3.1.4.4 määratud aerodünaamilise liikme korda ja;
vw kui tuule kiirust mõõdetak se ainult ühes punktis, on vw kasutata va teeg a paralleelse tuule kiiruse 
vektork ompone ndi aritmeetiline kesk mine kõikide nõuetel e vastav ate sõidupaar ide puhul (m/s);
vw kui tuule kiirust mõõdetak se kahes punktis, on vw kasutata va teeg a paralleelse tuule kiiruse 
vektork ompone ntide kahest aritmeetilisest keskmisest väiksem (m/s), kõikide nõuet ele vastavat e 
sõidupaar ide puhul;
w2 on tuulek orrektsioon pöördemomendi mõõtur i meetodi puhul (Nm);
c2 on käesoleva lisa punktis 4.4.4 määratud aerodünaamilise liikme kordaja pöördemomendi mõõtur i 
meet odi puhul.
4.5.3.2. Tuulek orrektsioon sõidukile kinnitatud anemomeetr i korral
Kui vaba jooksumeetodis kasutati sõidukile kinnitatud anemomeetr it, peavad käesoleva lisa punkti 4.5.3.1.1 
võrrandites olevad w1 ja w2 olema nullid, sest tuulek orrektsiooni on punkti 4.3.2 kohaselt juba arvesse võetud.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/286 26.11.2021  
4.5.4. Katsemassi korrektsioonit egur
Katsetatava sõiduki katsemassi korrektsioonit egur (K1) määratakse järgmiselt:
K1¼ 1 – TM
mav��
kus:
TM on katsetatava sõiduki katsemass (kg);
mav on katsetatava sõiduki sõidutakistuse määramise alguse ja lõpu massi aritmeetiline keskmine (kg).
4.5.5. Sõidutakistuskõvera korrigeerimi ne
4.5.5.1. Käesoleva lisa punktis 4.3.1.4.4 saadud kõverat tuleb korrigeerida standardtingimuste le vastav aks järgmiselt:
F�¼��
f0ð1 – K 1Þ – w 1�
þf1v�
×�
1þK0ðT – 20Þ�
þK2f2v2
kus:
F*on korrigee ritud sõidutakistus (N);
f0 on konstantne sõidutakistusk orda ja (N);
f1 on esimese astme sõidutakistusk orda ja (N/(km/h));
f2 on teise astme sõidutakistusk ordaja (N/(km/h)2);
K0 on käesoleva lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistusjõu korrektsioonitegur;
K1 on käesoleva lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi korrektsioon;
K2 on käesoleva lisa punktis 4.5.1 määratletud õhutakistuse korrektsioonitegur;
T on õhutem peratuur i aritmeetiline keskmine (°C) kõigi nõuetele vastav ate sõidupaar ide puhul;
v on sõiduki kiirus (km/h);
w1 on käesoleva lisa punktis 4.5.3 määratletud tuuletakistuse korrektsioon (N).
Järgmise arvutuse tulemust tuleb käesoleva lisa punktis 8.1 kirjeldatud veojõustendi koormusseadistuse 
arvutamisel kasutada siht-sõidutakistusk orda jana At.
��
f0ð1 – K 1Þ – w 1��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Järgmise arvutuse tulemust tuleb käesoleva lisa punktis 8.1 kirjeldatud veojõustendi koormusseadistuse 
arvutamisel kasutada siht-sõidutakistusk orda jana Bt.
(f1 × (1 + K0 × (T–20))).
Järgmise arvutuse tulemust tuleb käesoleva lisa punktis 8.1 kirjeldatud veojõustendi koormusseadistuse 
arvutamisel kasutada siht-sõidutakistusk orda jana Ct.
(K2 × f2).
4.5.5.2. Käesoleva lisa punktis 4.4.4 saadud kõverat tuleb korrigeeri da standardtingimustele ja paigald atud 
mõõte riistadele vastav aks järgmise korra kohaselt.
4.5.5.2.1. Standardtingimuste le korrigee rimine
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/287  
kus:
C*on korrigee ritud veeretakistusmoment (Nm);
c0 on käesoleva lisa punktis 4.4.4 määratud konstantne liige (Nm);
c1 on käesoleva lisa punktis 4.4.4 määratletud esimese astme liikme korda ja (Nm/(km/h));
c2 on käesoleva lisa punktis 4.4.4 määratletud teise astme liikme korda ja (Nm/(km/h)2);
K0 on käesoleva lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistusjõu korrektsioonitegur;
K1 on käesoleva lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi korrektsioon;
K2 on käesoleva lisa punktis 4.5.1 määratletud õhutakistuse korrektsioonitegur;
v on sõiduki kiirus (km/h);
T on õhutem peratuur i aritmeetiline keskmine (°C) kõigi nõuetele vastav ate sõidupaar ide puhul;
w2 on käesoleva lisa punktis 4.5.3 määratletud tuulek orrektsioon.
4.5.5.2.2. Paigaldat ud pöördemomendimõõtur itega seotud korrigee rimine
Kui veeretakistusmoment on määratud pöördemomendi mõõtur itega, tuleb seda korrigee rida, võttes arvesse 
sõidukist väljapoole paigald atud pöördemomendimõõtur ite mõju aerodünaamilistele omadust ele.
Veeretakistusmomendi kordajat (c2) tuleb korrigeeri da järgmiselt:
c2corr = K2 × c2 × (1 + (Δ(C D × Af))/(C D’ × Af’))
kus:
Δ(C D × Af) = (CD × Af) - (CD’ × Af’)
CD’ × 
Af’on käesoleva lisa punkti 3.2 nõuetele vastava s tuuletunnelis koos paigald atud pöördemomendimõõ ­
turitega mõõdetud õhutakistusk orda ja ja sõiduki lauppinna korrutis (m2);
CD × 
Afon käesoleva lisa punkti 3.2 nõuet ele vastav as tuuletunnelis paigald atud pöördemomendimõõtur iteta 
mõõdetud õhutakistusk ordaja ja sõiduki lauppinna korrutis (m2).
4.5.5.2.3. Siht-veeretakistusmomendi kordajad
Järgmise arvutuse tulemust tuleb käesoleva lisa punktis 8.2 kirjeldatud veojõustendi koormusseadistuse 
arvutamisel kasutada siht-veeretakistusmomendi kordajana at:
��
c0ð1 – K 1Þ – w 2��
×�
1þK0ðT – 20Þ�
:
Järgmise arvutuse tulemust tuleb käesoleva lisa punktis 8.2 kirjeldatud veojõustendi koormusseadistuse 
arvutamisel kasutada siht-veeretakistusmomendi kordajana bt:
(c1 × (1 + K0 × (T–20))).
Järgmise arvutuse tulemust tuleb käesoleva lisa punktis 8.2 kirjeldatud veojõustendi koormusseadistuse 
arvutamisel kasutada siht-veeretakistusmomendi kordajana ct:
(c2corr × r).
5. SÕIDUKI PARAMEETRITE PÕHJAL SÕIDUT AKISTUSE VÕI VEERET AKISTUSMOMENDI ARVUT AMINE
5.1. Sõidukit e sõidutakistuse ja veeretakistusmomendi arvutamine sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esindava 
sõiduki alusel
Kui esinda va sõiduki sõidutakistus on määratud käesoleva lisa punktis 4.3 kirjeldatud vabajooksumeetodil või 
punktis 6 kirjeldatud tuuletunneli meetodil, tuleb üksik sõiduki sõidutakistus arvutada punkti 5.1.1 järgides.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/288 26.11.2021  
Kui esinda va sõiduki sõidutakistusmoment on määratud käesoleva lisa punktis 4.4 kirjeldatud viisil 
pöördemomendimõõtur itega, tuleb üksiksõiduki veeretakistusmoment arvutada punkti 5.1.2 järgides.
5.1.1. Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda kuuluvat e sõidukit e sõidutakistuse arvutamisek s tuleb kasutada käesoleva 
lisa punktis 4.2.1.4 kirjeldatud sõiduki parameetreid ja punktis 4.3 määratud esindava katsesõiduki sõidutakis ­
tusk orda jaid.
5.1.1.1. Üksik sõiduki sõidutakistus arvutatak se järgmiselt:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
kus:
Fc on arvutatud sõidutakistusjõud (N), mis oleneb sõiduki kiirusest ;
f0 on muutumatu sõidutakistusk orda ja (N), mis arvutatakse järgmiselt:
f0 = Max((0,05 × f0r + 0,95 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × f0r + 0.8 × (f0r × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9.81 × TM)))
f0r on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esinda va sõiduki muutumatu sõidutakistusk ordaja (N);
f1 on esimese astme sõidutakistusk orda ja (N/(km/h)), mis peab olema null;
f2 on teise astme sõidutakistusk ordaja (N/(km/h)2), mis arvutatak se järgmiselt:
f2 = Max((0,05 × f2r + 0,95 × f2r × Af / Afr); (0,2 × f2r + 0,8 × f2r × Af / Afr))
f2r on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esinda va sõiduki teise astme sõidutakistusk ordaja (N/(km/h)2);
v on sõiduki kiirus (km/h);
TM on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda kuuluva üksiksõiduki tegelik katsemass (kg);
TM r on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esinda va sõiduki katsemass (kg);
Af on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda kuuluva üksiksõiduki lauppind (m2);
Afr on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esinda va sõiduki lauppind (m2);
RR on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda kuuluva üksiksõiduki rehvide veeretakistusjõud (kg/t);
RR r on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esinda va sõiduki rehvide veeretakistusjõud (kg/t).
Üksik sõidukile paigaldatud rehvide veeretakistusjõuks RR võetak se nende energiatõhususklassile vastav 
väär tus lisa B4 tabelist A4/2.
Kui esi- ja tagatelje rehvid kuuluvad eri energiatõhususklassidesse, kasutatak se kaalutud keskmist, mis 
arvutatak se lisa B7 punktis 3.2.3.2.2.2 esitatud võrrandi järgi.
Kui katsetatavat ele väiksei ma ja suur ima näitajag a sõidukitele on paigaldat ud ühesugused rehvid, võetak se 
interpolatsioonimeet odi korral RR H väär tusek s RR ind.
5.1.2. Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna sõidukite veeretakistusmomendi arvutamisek s tuleb kasutada kirjeldatud 
sõiduki parameetreid, mille kirjeldus on käesoleva lisa punktis 4.2.1.4, ja esinda va katsesõiduki veeretakis ­
tusmomendi kordajaid, mis on määratud punkti 4.4 kohaselt.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/289  
5.1.2.1. Üksik sõiduki veeretakistusmoment arvutatak se järgmiselt:
Cc¼c0þc1×vþc2×v2
kus:
Cc on arvutatud veeretakistusmoment (Nm), mis oleneb sõiduki kiirusest ;
c0 on veeretakistusmomendi muutumatu korda ja (Nm), mis arvutatak se järgmiselt:
c0 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c0r/r’ + 0,95 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM));
(0,2 × 1,02 × c0r/r’ + 0,8 × (1,02 × c0r/r’ × TM/TM r + (RR–RRr
1000) × 9,81 × TM)))
c0r on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esinda va sõiduki veeretakistusmomendi muutumatu korda ja 
(Nm);
c1 on esimese astme veeretakistusmomendi kordaja (N/(km/h)), mis peab olema null;
c2 on teise astme veeretakistusmomendi kordaja (Nm/(km/h)2), mis arvutatakse järgmiselt:
c2 = r’/1,02 × Max((0,05 × 1,02 × c2r/r’ + 0,95 × 1,02 × c2r/r’ × Af / Afr); (0,2 × 1,02 × c2r/r’ + 0,8 × 1,02 ×c 2r/r’ 
× Af / Afr))
c2r on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esinda va sõiduki teise astme veeretakistusmomendi kordaja 
(Nm/(km/h)2);
v on sõiduki kiirus (km/h);
TM on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda kuuluva üksiksõiduki tegelik katsemass (kg);
TMr on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esinda va sõiduki katsemass (kg);
Af on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda kuuluva üksiksõiduki lauppind (m2);
Afr on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esinda va sõiduki lauppind (m2);
RR on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda kuuluva üksiksõiduki rehvide veeretakistusjõud (kg/t);
RR r on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda esinda va sõiduki rehvide veeretakistusjõud (kg/t);
r’ on rehvi dünaamiline raadius (m), mis on määratud veojõuste ndil kiirusel 80 km/h;
1,02 on kordaja, millega ligikaudu kompen seer itakse jõuülekandesüst eemi kadusid.
5.2. Vaike-sõidutakistuse arvutamine sõiduki parameetr ite põhjal
5.2.1. Alternatiivina sõidutakistuse määramisele vaba jooksu- või pöördemomendi mõõtur i meet odil võib kasutada 
vaik e-sõidutakistuse arvutamist.
Vaike-sõidutakistuse arvutamisek s sõiduki parameetr ite põhjal tuleb kasutada mitut parameetr it (nt sõiduki 
katsemass, laius ja kõrgus). Vaike-sõidutakistus Fc arvutatak se võrdluskiir uste kohta.
5.2.2. Vaike-sõidutakistus tuleb arvutada järgmiselt:
Fc¼f0þðf1×vÞþðf2×v2Þ
kus:
Fc on arvutatud vaike-sõidutakistusjõud (N), mis oleneb sõiduki kiirusest ;
f0 on muutumatu sõidutakistusk orda ja (N), mis arvutatakse järgmiselt:
f0¼0:140×TM ;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/290 26.11.2021  
f1 on esimese astme sõidutakistusk orda ja (N/(km/h)), mis peab olema null;
f2 on teise astme sõidutakistusk ordaja (N/(km/h)2), mis arvutatak se järgmiselt ;
f2¼ð2:8×10 – 6×TMÞ þð0:0170×width×heightÞ ;
v on sõiduki kiirus (km/h);
TM on katsemass (kg);
width on sõiduki laius (m, määratlus standardi ISO 612:1978 punktis 6.2);
height on sõiduki kõrgus (m, määratlus standardi ISO 612:1978 punktis 6.3).
6. TUULETUNNELI MEETOD
Tuuletunneli meet od on sõidutakistuse mõõtmine rull- või lint-veojõust endi ja tuuletunneli abil. Need 
katseste ndid võivad olla eraldi või integreer itud.
6.1. Mõõtmismeet od
6.1.1. Sõidutakistus määratakse järgmiselt:
a)liidetakse tuuletunnelis ja lint-veojõuste ndil mõõdetud sõidutakistusjõud või
b)liidetakse tuuletunnelis ja rull-veojõusten dil mõõdetud sõidutakistusjõud.
6.1.2. Õhutakistust tuleb mõõta tuuletunnelis.
6.1.3. Veeretakistusjõudu ja jõuülekandesüsteemi kadusid tuleb mõõta lint- või rull-veojõuste ndil esi- ja taga teljel 
samal ajal.
6.2. Vastutava asutuse heakskiit tuuletunnelile ja veojõuste ndile
Tuuletunneli ja veojõustendi nõuet elevastavuse tõendamiseks tuleb tuuletunneli meetodi tulemusi võrrelda 
vaba jooksumeetodil saaduteg a ja need dokument eerida.
6.2.1. Vastutav asutus peab valima kolm sõidukit. Need peavad esindama kogu sõidukivalikut (nt suur us, kaal), mida 
kavatsetak se asjaomases tunnelis ja stendil mõõta.
6.2.2. Kõigi kolme sõidukiga tuleb teha kaks eraldi vaba jook sukatset, järgides käesoleva lisa punkti 4.3, ning saadud 
sõidutakistusk orda jad (f0, f1 ja f2) tuleb määrata sama punkti kohaselt ja korrigee rida kooskõlas punktiga 4.5.5. 
Katsetatava sõiduki vaba jooksuka tse tulemus peab olema kahe eraldi vaba jooksuka tse sõidutakistusk ordajat e 
aritmeetiline keskm ine. Kui tuuletunneli ja veojõust endi nõuetel e vastav use tõendamiseks on vaja rohk em kui 
kaht vaba jooksuka tset, tuleb arvutada kõikide nõuetek ohast e katsete keskm ine.
6.2.3. Käesoleva lisa punktide 6.3–6.7 kohase tuuletunnelimeetodig a tuleb mõõta samu kolme sõidukit, mis on välja 
valitud punkti 6.2.1 kohaselt, ja samadel tingimust el ning määrata sõidutakistusk orda jad (f0, f1 ja f2).
Kui tootja otsustab tuuletunneli meet odis kasutada üht või mitut lubatud alternati ivi (vt punkt 6.5.2.1 katsek s 
ettevalmistamise kohta, punktid 6.5.2.2 ja 6.5.2.3 katse korra kohta, sh punkt 6.5.2.3.3 veojõust endi 
seadistuse kohta), tuleb sama kasutada ka tuuletunneli ja veojõust endi heaksk iitmiseks.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/291  
6.2.4. Heakskiitmise kriteeri umid
Kasutatud tuuletunnel ja veojõuste nd kiidetak se heaks kas koos või eraldi, kui on täidetud mõlemad järgmisest 
kahest tingimusest :
(a) tsüklienergia (εk) erinevus tuuletunneli meet odil ja vaba jooksume etodil peab kõigi kolme sõiduki (k) puhul 
jääma järgmise võrrandi kohaselt ±0,05 piiresse:
εk¼Ek,WTM
Ek,coastdown – 1
kus:
εk on tuuletunnelimeetodil ja vabajooksumeetodil saadud tsüklienergia erinevus (%) täielikus 
3. klassi WLTC-tsüklis sõidukil k;
Ek,W TM on tsüklienergia (J) täielikus 3. klassi WLTC-tsüklis sõidukil k, arvutatuna tuuletunneli 
meet odil (WTM) saadud sõidutakistusega, mis on arvutatud lisa B7 punkti 5 kohaselt ;
Ek,coastdown on tsüklienergia (J) täielikus 3. klassi WLTC-tsüklis sõidukil k, arvutatuna vaba jooksume etod il 
saadud sõidutakistusega , mis on arvutatud lisa B7 punkti 5 kohaselt, ning
(b) kolme erinevuse aritmeetiline keskm ine (x¯) peab jääma 0,02 piiresse.
x¯¼jε1þε 2þε 3
3j
Heakskiidu registreer ib vastutav asutus ja lisab andmed mõõtmistulemuste ning tuuletunneli ja/või 
veojõust endi kohta.
Asjaomast tuuletunnelit ja/või veojõust endi võib pärast heakskiitmist kasutada sõidutakistuse määramisek s 
kuni kaks aastat.
Rull- või lint-veojõustendi ja tuuletunneli kombinatsioonidele on vaja eraldi heaksk iitu.
Samuti valideer itaks e eraldi kõik sõidutakistuse määramisek s kasutatud tuulekiir use kombinatsioonid (vt 
käesoleva lisa punkt 6.4.3).
6.3. Sõiduki ettevalmistamine ja temperatuur
Sõiduk tuleb ette valmistada käesoleva lisa punktide 4.2.1 ja 4.2.2 kohaselt ning seda nii lint- või rull- 
veojõust endi kui ka tuuletunneli kasutamise korral.
Kui kasutatak se käesoleva lisa punktis 6.5.2.1 kirjeldatud alternati ivset soojendusviisi, tuleb siht-katsemassi 
reguleer ida, sõidukit kaaluda ja mõõtmisi teha nii, et juht ei viibi sõidukis.
Lint- või rull-veojõustendi katsekambr ite temperatuur i seadistuspunkt peab olema 20 °C (lubatud kõrvalekalle 
±3 °C). Tootja soovil võib seadistuspunkt olla ka 23 °C (lubatud kõrvalekalle ±3 °C).
6.4. Tuuletunneli kasutamine
6.4.1. Nõuded tuuletunneli jaoks
Tuuletunneli tehnilise lahenduse ja katsemeet oditeg a peab koos korrigeeri misteg a saama sama CD × Af mis teel 
mõõte s, ja selle kordustäpsus peab jääma ±0,015 m2 piiresse.
Kõikidel CD × Af saamiseks vajalikel mõõtmistel tuleb täita käesoleva lisa punktis 3.2 tuuletunneli jaoks 
sätestatud nõudeid, aga järgmist e erinevusteg a:
a)käesoleva lisa punktis 3.2.4 kirjeldatud tahke keha tõkest ava mõju suhe peab olema alla 25 %;
b)rehvidega kokkupuutuv lindi pind peab olema rehvi kokkupuutepinnast vähemalt 20 % pikem ning 
vähemalt sama lai;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/292 26.11.2021  
c)käesoleva lisa punktis 3.2.8 kirjeldatud düüsi väljalaskea va juures peab koguõhurõhu standardhälve olema 
alla 1 %;
d)käesoleva lisa punktis 3.2.10 kirjeldatud paigalhoidmissüst eemi tõkesta va mõju suhe peab olema alla 3 %;
e)peale käesoleva lisa punktis 3.2.11 esitatud nõude ei tohi 1. klassi sõidukit e jõu mõõtmisel olla 
kordustäpsus üle ±2,0 N.
6.4.2. Tuuletunnelis mõõtmine
Sõiduk peab olema käesoleva lisa punktis 6.3 kirjeldatud seisundis.
Sõiduk pannakse tunnelisse paralleelselt piki-kesk joonega (suur im lubatud kõrvalekalle ±10 mm).
Sõiduki lenge rdusnurk peab olema 0° (lubatud kõrvalekalle ±0,1°).
Õhutakistust tuleb mõõta vähemalt 60 sekundi jooksul ja miinimumsag edusega 5 Hz. Teise võimalusena võib 
takistust mõõta miinimumsageduseg a 1 Hz ja vähemalt 300 korda järjest. Tulemus peab olema takistuse 
aritmeetiline kesk mine.
Enne katset kontrollitakse, kas tuulekiir usel 0 km/h mõõdetud aerodünaamiline jõud on 0 njuuton it.
Kui sõidukil on liikuvad aerodünaamilised kereo sad, tuleb kohaldada käesoleva lisa punkti 4.2.1.5. Kui 
liikuvaid osi mõjutab kiirus, tuleb tuuletunnelis mõõta iga kasutatavat asendit ning esitada vastutav ale 
asutusele tõendid võrdluskiir use, liikuva osa asendi ja vastav a CD × Af seoste kohta.
6.4.3. Tuule kiirus tuuletunnelis
Aerodünaamilist jõudu tuleb mõõta kahel tuulekiir usel järgmistel tingimustel:
a)1. klassi sõidukid
Väiksem tuulekiir us (vlow) aerodünaamilise jõu mõõtmiseks peab olema < 80 km/h;
suurem tuulekiir us (vlow) peab olema vlow + 40 km/h ≤ vhigh high ≤ 150 km/h.
b)2. ja 3. klassi sõidukid
Väiksem tuulekiir us (vlow) aerodünaamilise jõu mõõtmiseks peab olema 80 km/h ≤ vlow low ≤ 100 km/h;
suurem tuulekiir us peab olema vlow + 40 km/h ≤ vhigh high ≤ 150 km/h.
6.5. Tuuletunnelimeetodis kasutatav lint-veojõust end
6.5.1. Nõuded lint-veojõustendi jaoks
6.5.1.1. Lint-veojõuste ndi kirjeldus
Rattad peavad pöörlema lintidel, mis jätav ad rataste veereomadused maante ega võrreldes samaks. X-suunas 
mõõdetud jõud peavad hõlmama hõõrdejõude jõuülekandesüst eemis.
6.5.1.2. Sõiduki paiga lhoidmise süstee m
Veojõusten dil peab olema tsentreer imisseadis, mis hoiab sõiduki ümber z-telj e pöörlemise kõrvalekalde 
±0,5 kraadi piires. Paigalhoi dmissüsteem peab hoidma tsentreer itud veoratta asendit kõigi sõidutakistuse 
määramise vaba jook susõitude ajal järgmist es piirides:
6.5.1.2.1. Põikisuunaline paigutus (y-telg)
Sõiduk peab püsima joondatud y-teljega ja külg liikumine peab olema minimaalne.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/293  
6.5.1.2.2. Esi- ja tagaosa paigutus (x-telg)
Käesoleva lisa punktis 6.5.1.2.1 sätestatud nõudele lisaks peavad mõlemad rattateljed jääma lindi külgmist est 
keskjoontest ±10 mm piiresse.
6.5.1.2.3. Vertikaaljõud
Paigalhoi dmissüsteem peab olema sellise tehnilise lahendusega, mis ei avalda veoratast ele vertikaaljõudu.
6.5.1.3. Mõõdetud jõudude mõõtetäpsus
Mõõta tuleb üksnes rataste pööramiseks vajalikku reaktsiooni jõudu. Tulemus ei tohi sisaldada väliseid jõude 
(nt jahutusventilaatori õhuvoolu jõud, sõiduki paigalhoidmi se süsteem, veojõustendi lindi aerodünaamilised 
reaktsiooni jõud, veojõust endi kaod jne).
X-suunas mõjuvat jõudu tuleb mõõta täpsusega ±5 N.
6.5.1.4. Veojõusten di lindi kiiruse juhtimine
Lindi kiirust tuleb juhtida täpsusega ±0,1 km/h.
6.5.1.5. Veojõusten di lindi pind
Lindi pind peab olema puhas, kuiv ja ilma võõrkehadeta, mis võivad põhjustada rehvi libisemist.
6.5.1.6. Jahutamine
Sõidukile juhitakse muutuva kiirusega õhuvoog. Õhu joonkiir use seadistuspunkt ventilaatori väljalaskea va 
juures peab 5 km/h ületav a mõõdetava kiiruse korral olema võrdne veojõustendi kiirusega. Õhu joonkiir use 
lubatud kõrvalekalle ventilaat ori väljalaske ava juures peab olema ±5 km/h või ±10 % (olenevalt sellest, kumb 
on suurem) vastav ast mõõdetavast kiirusest.
6.5.2. Mõõtmine lint-veojõust endi korral
Mõõtmisel tuleb järgida käesoleva lisa punkti 6.5.2.2 või 6.5.2.3.
6.5.2.1. Katsek s ettevalmistamine
Sõidukit tuleb veojõust endil katsek s ette valmistada, järgides käesoleva lisa punkte 4.2.4.1.1–4.2.4.1.3.
Veojõusten di koormuse seadistus (Fd) katsek s ettevalmistamisek s peab olema:
Fd¼adþðbd×vÞþðcd×v2Þ
kus punkti 6.7.2.1 järgides on
ad = 0
bd = f1a;
cd¼f2a
või punkti 6.7.2.2 järgides
ad = 0
bd = 0
cd¼ðCD×A fÞ×ρ0
2×1
3:62
Veojõusten di ekvivalentseks iner tsiks peab olema katsemass.
Koormuse seadistamiseks kasutata v õhutakistus tuleb võtta käesoleva lisa punktist 6.7.2 ja selle võib seada 
otse sisendiks. Muudel juhtudel tuleb kasutada käesoleva punkti väär tusi ad, bd ja cd.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/294 26.11.2021  
Tootja soovil võib käesoleva lisa punkti 4.2.4.1.2 alternatiivina soojendada sõidukit lindiga.
Sel juhul peab soojenduskiir us olema kohaldatava WLTC suur imast kiirusest 110 %. Soojendamine loetakse 
lõppenuks, kui sõidukiga on sõidetud vähemalt 1 200 sekundit ja kui mõõdetud jõu muutus on 200 sekundi 
kestel alla 5 N.
6.5.2.2. Mõõtmine püsikiir ustel
6.5.2.2.1. Katse tuleb teha suur imast võrdluskiir usest väikseimani.
6.5.2.2.2. Vahetult pärast eelmisel võrdluskiir usel tehtud mõõtmist tuleb ühtlaselt (umbes 1 m/s2) aeglustada järgmise 
kohaldata va võrdluskiir useni.
6.5.2.2.3. Võrdluskiir us peab olema stabiilne 4–10 sekundit. Mõõt eriistad peavad olema sellised, et mõõdetud jõu 
signaal stabiliseer uks pärast sellist perioodi.
6.5.2.2.4. Igal võrdluskiir usel tuleb jõudu mõõta vähemalt 6 sekundit ja sõiduki kiirus peab sel ajal püsima muutumatu. 
Saadud jõud sellel võrdluskiir usel (FjDyno ) peab olema mõõtmisel saadud jõu aritmeetiline keskmine.
6.5.2.2.5. Käesoleva lisa punktides 6.5.2.2.2–6.5.2.2.4 sätestatud samme tuleb korrata igal võrdluskiir usel.
6.5.2.3. Aeglustamiseg a seotud mõõtmine
6.5.2.3.1. Katsek s ettevalmistamisel ja veojõuste ndi seadistamisel tuleb järgida käesoleva lisa punkti 6.5.2.1. Enne igat 
vaba jooksuka tset tuleb sõidukiga vähemalt 1 minuti jooksul sõita suur imal võrdluskiir usel, või kui 
kasutatakse alternatiivset soojendamist, siis kiirusel, mis on suur imast võrdluskiir usest 110 %. Seejärel tuleb 
kiirendada suur imast võrdluskiir usest vähemalt 10 km/h suuremale kiirusele ja alustada viivitamata 
vaba jooksuka tset.
6.5.2.3.2. Mõõtmisel tuleb järgida käesoleva lisa punkt e 4.3.1.3.1–4.3.1.4.4 (v.a punkt 4.3.1.4.2), aga Δtjaja Δtjbasemele 
tuleb panna Δtj. Mõõtmine tuleb lõpetada pärast kaht e aeglustamist, kui mõlema vaba jooksusõidu jõud igal 
võrdluskiir usel jääb ±10 N piiresse, vastasel juhul tuleb käesoleva lisa punkti 4.3.1.4.2 nõudeid järgides teha 
vähemalt kolm vaba jooksusõi tu.
6.5.2.3.3. Jõud fjDyno igal võrdluskiir usel (vj) tuleb arvutada ilma veojõustendil seadistatud jõuta:
fjDyno ¼fjDecel  – f dj
kus:
fjDecel on võrdluskiir usel j saadud jõud (N), mis on arvutatud käesoleva lisa punkti 4.3.1.4.4 kohase Fj 
võrrandig a;
fdj on võrdluskiir usel j saadud jõud (N), mis on arvutatud käesoleva lisa punkti 6.5.2.1 kohase Fd 
võrrandig a.
Teise võimalusena võib tootja soovil cd olla vaba jooksu ajal ja fjDyno arvutamisel null.
6.5.2.4. Mõõtmistingimused
Sõiduk peab olema käesoleva lisa punktis 4.3.1.3.2 kirjeldatud seisundis.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/295  
6.5.3. Lint-veojõuste ndi meetodil saadud mõõtmistulemus
Lint-veojõuste ndi tulemusele (fjDyno ) viidatakse käesoleva lisa punktis 6.7 tehtavat es edasist es arvutustes kui fj.
6.6. Tuuletunneli meet odi puhul kasutata v rull-veojõusten d
6.6.1. Nõuded
Peale lisa B5 punktides 1 ja 2 esitatud kirjelduste kohaldatakse punktides 6.6.1.1–6.6.1.6 esitatud nõudeid.
6.6.1.1. Rull-veojõuste ndi kirjeldus
Nii esi- kui ka tagat eljel peab olema üks rull, mille läbimõõt on vähemalt 1,2 meetr it.
6.6.1.2. Sõiduki paiga lhoidmise süstee m
Veojõusten dil peab olema tsentreer imisseadmega, mis sõidukit õigel kohal õiges asendis hoiab. Paigalhoid ­
missüst eem peab hoidma tsentreer itud veoratast kõigi sõidutakistuse määramise vaba jooksusõitude ajal 
järgmist es soovitata vates piirides:
6.6.1.2.1. Sõiduki asend
Katsetatav sõiduk tuleb panna veojõust endi rullile käesoleva lisa punktis 7.3.3 kirjeldatud viisil.
6.6.1.2.2. Vertikaaljõud
Paigalhoi dmissüsteem peab vastama käesoleva lisa punkti 6.5.1.2.3 nõuetel e.
6.6.1.3. Mõõdetud jõudude mõõtetäpsus
Mõõdetud jõudude mõõte täpsus peab vastama käesoleva lisa punktis 6.5.1.3 kirjeldatule (v.a x-suunas avalduv 
jõud, mida tuleb mõõta lisa B5 punktis 2.4.1 kirjeldatud täpsusega ).
6.6.1.4. Veojõusten di kiiruse juhtimine
Rulli(de) kiirust tuleb juhtida täpsusega ±0,2 km/h.
6.6.1.5. Rulli pind
Rulli pind peab olema puhas, kuiv ja ilma võõrkeh adeta, mis võiksid põhjustada rehvi libisemist.
6.6.1.6. Jahutamine
Jahutusventilaator peab vastama käesoleva lisa punkti 6.5.1.6 kirjeldusele.
6.6.2. Veojõusten dil mõõtmine
Mõõta tuleb käesoleva lisa punkti 6.5.2 järgides.
6.6.3. Veojõusten dil mõõdetud jõudude korrigee rimine tasapinnal mõjuvateks jõududeks
Veojõusten dil mõõdetud jõudusid korrigee ritaks e teel (lamedal pinnal) mõjuvate ekvivalendiks ja tulemust 
tähistab fj.
fj¼fjDyno ×c1×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×c2þ1vuutþfjDyno ×1 – c1ð ÞET Euroopa Liidu Teata ja L 423/296 26.11.2021  
kus:
c1 on rehvi veeretakistusjõu osa fjDyno -s;
c2 on veojõustendile omane raadiuse korrektsioonit egur ;
fjDyno on käesoleva lisa punktis 6.5.2.3.3 iga võrdluskiir use kohta arvutatud jõud (N);
RWheel on pool rehvi nimiläbimõõdust (m);
RDyno on veojõustendi rulli läbimõõt (m).
Tootja ja vastutav asutus peavad kokku leppima kasutata vates tegur ites c1 ja c2, võtt es aluseks tootja esitatud 
korrelatsioonikatse andmed mitmesuguste veojõust endil katsetatavat e rehvide omadust e kohta.
Teise võimalusena võib kasutada järgmist konser vatiivset valemit:
fj¼fjDyno ×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi1
RWheel
RDyno×0:2þ1vuut
c2 peab olema 0,2, välja arvatud juhul, kui kasutatak se sõidutakistuse delta meet odit (vt käesoleva lisa punkt 
6.8) ja kui punkti 6.8.1 järgi arvutatud sõidutakistust e delta on negat iivne, siis võetakse c2 väär tuseks 2,0.
6.7. Arvutused
6.7.1. Veojõusten di tulemuste korrigee rimine
Käesoleva lisa punktides 6.5 ja 6.6 määratletud mõõdetud jõudusid tuleb korrigeerida standardtingimustele 
järgmiselt:
FDj¼�
fjð1 – K 1Þ�
×�
1þK0ðT – 293Þ�
kus:
FDj on lint- või rull-veojõuste ndil võrdluskiir usel j mõõdetud korrigee ritud takistus (N);
fj on võrdluskiir usel j mõõdetud jõud (N);
K0 on käesoleva lisa punktis 4.5.2 määratletud veeretakistusjõu korrektsioonitegur (K–1);
K1 on käesoleva lisa punktis 4.5.4 määratletud katsemassi korrektsioon (N);
T on katsekambr i mõõtmisaegse temperatuur i aritmeetiline keskmine (K).
6.7.2. Aerodünaamilise jõu arvutamine
Punktis 6.7.2.1 esitatud arvutust tuleb kasutada mõlema tuulekiir useg a saadud tulemusi arvesse võtt es. Kui aga 
tuulekiir uste l vlow ja vhigh mõõdetud õhutakistusk ordaja ja lauppinna korrutise (ðCD×A fÞ) erinevus on alla 0,015 m2, võib 
tootja soovil kasutada punktis 6.7.2.2 esitatud arvutust.
6.7.2.1. Eri tuulekiir uste ga saadud aerodünaamiline jõud (F0wind , Flow ja Fhigh) tuleb arvutada järgmiselt:
FAw¼ðCD×A fÞw×ρ0
2×v2
w
3:62
kus:
ðCD×A fÞj (kui on asjak ohane) on tuuletunnelis konkreetsel võrdluskiir usel j mõõdetud 
õhutakistusk orda ja ja lauppinna korrutis (m2);
ρ0 on käesoleva eeskir ja punktis 3.2.10 määratletud kuiva õhu tihedus (kg/m3);
Fw on arvutatud aerodünaamiline jõud (N) tuule kiirusel w;
vw on kohaldatav tuule kiirus (km/h).
w on kohaldatava tuulekiir use („0wind“, „low“ ja „high“) tähis;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/297  
F0wind on aerodünaamiline jõud kiirusel 0 km/h (N);
Flow on aerodünaamiline jõud kiirusel vlow (N);
Fhigh on aerodünaamiline jõud kiirusel vhigh (N).
Aerodünaamilise jõu kordajad (f1a ja f2a) tuleb arvutada vähimr uutude regressioonanalüüsig a, kasutades F0wind , 
Flow, Fhigh ning järgmist võrrandit :
F¼f1a×vþf2a×v2
Lõplik aerodünaamiline jõud (FAj) tuleb iga võrdluskiir use (vj) kohta arvutada järgmiselt: Kui sõidukil on 
kiirusest olenevad liikuvad aerodünaamilised kereo sad, tuleb asjaomastel võrdluskiir ustel kasutada vastav at 
aerodünaamilist jõudu.
FAj¼f1a×vjþf2a×v2
j
6.7.2.2. Aerodünaamiline jõud tuleb arvutada järgmise võrrandiga , kus tuleb kasutada kõnealuse tuulekiir use lõplikku 
ðCD×A fÞ. Seda kasutatak se ka lisavarust use määramiseks interpolats ioonimeetodil . Kui sõidukil on kiirusest 
olenevad liikuvad aerodünaamilised kereosad, tuleb asjaomaste l võrdluskiir ustel kasutada vastavat CD × Af 
väär tust.
FAj¼ðCD×A fÞj×ρ0
2×v2
j
3:62
kus:
FAj on arvutatud aerodünaamiline jõud (N) võrdluskiir usel j;
ðCD×A fÞj on tuuletunnelis konkreetsel võrdluskiir usel j mõõdetud õhutakistusk ordaja ja lauppinna 
korrutis (kui on asjak ohane) (m2);
ρ0 on käesoleva eeskir ja punktis 3.2.10 määratletud kuiva õhu tihedus (kg/m3);
vj on võrdluskiir us j (km/h).
6.7.3. Sõidutakistuse arvutamine
Sõidutakistus kokku kui käesoleva lisa punktide 6.7.1 ja 6.7.2 tulemust e summa tuleb arvutada järgmiselt:
F�
j¼FDjþFAj
kõikide kohaldata vate võrdluskiir uste j puhul (N).
Kõikide arvutatud F�
jpuhul tuleb sõidutakistuse võrrandis olevad kordajad f0, f1 ja f2 arvutada vähimr uutude 
regressioonanalüüsi abil ning kasutada käesoleva lisa punktis 8.1.1 sihtteguritena.
Kui tuuletunneli meet odi kohaselt katsetatud sõiduk on sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna esinda ja, tuleb 
korda jana f1 kasutada nulli ning kordajad f0 ja f2 vähimr uutude regressioonanalüüsi abil uuesti arvutada.
6.8. Sõidutakistuse delta meetod
Selleks, et arvestada interpolatsioonimeetodis lisavarust useg a, mida sõidutakistuse interpolatsioon ei sisalda (st 
aerodünaamika, veeretakistusjõud ja mass), on võimalik mõõta sõidutakistuse delta meetodil sõiduki hõõrde 
erinevust (mis on tingitud nt pidur isüst eemide erinevusest). Selleks tehakse järgmist:
a)mõõdetakse võrdlussõiduki R hõõre;
b)mõõdetakse hõõrde erinevust tekita va valikvar ustusega sõiduki (sõiduk N) hõõre;
c)erinevus arvutatakse vastav alt käesoleva lisa punktile 6.8.1.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/298 26.11.2021  
Need mõõtmised tehakse käesoleva lisa punkti 6.5 kohasel lint- või punkti 6.6 kohasel rull-veojõustendil ning 
tulemust e (v.a aerodünaamilise jõu) korrektsioon arvutatakse punkti 6.7.1. järgi.
Selle meet odi kasutamine on lubatud ainult juhul, kui täidetud on järgmine tingimus:
j1
n∑n
j¼1ðFDj,R – F Dj,NÞj≤25N
kus:
FDj,R on sõiduki R korrigeeritud takistus (N), mis on mõõdetud lint- või rull-veojõusten dil võrdluskiir usel j 
ja arvutatud käesoleva lisa punkti 6.7.1 järgi;
FDj,N on sõiduki N korrigee ritud takistus (N), mis on mõõdetud lint- või rull-veojõusten dil võrdluskiir usel j 
ja arvutatud käesoleva lisa punkti 6.7.1 järgi;
n on vaadeldavat e kiiruste koguar v.
Seda alternatiivset sõidutakistuse määramise meet odit võib kasutada ainult juhul, kui sõidukitel R ja N on 
ühesugune õhutakistus ning kui mõõdetud delta kirjeldab õigesti kogumõju sõiduki energiatarbele. Kõnealust 
meet odit ei saa kasutada, kui sõiduki N absoluutse sõidutakistuse üldise mõõtetäpsuseg a on probleeme.
6.8.1. Lint- või rull-veojõustendi korda jate delta leidmine
Sõidutakistuse delta arvutatak se järgmiselt:
FDj,Delta ¼FDj,N – F Dj,R
kus:
FDj,Delta on sõidutakistuse delta (N) võrdluskiir usel j;
FDj,N on sõiduki N korrigeeri tud takistus (N), mis on mõõdetud lint- või rull-veojõusten dil võrdluskiir usel j ja 
arvutatud käesoleva lisa punkti 6.7.1 järgi;
FDj,R on võrdlussõiduki R korrigee ritud takistus (N), mis on mõõdetud lint- või rull-veojõustendil 
võrdluskiir usel ja arvutatud võrdlussõiduki R jaoks käesoleva lisa punkti 6.7.1 järgi.
Kõik sõidutakistuse delta (FDj,Delta ) võrrandis olevad kordajad f0,Delta , f1,Delta ja f2,Delta arvutatakse vähimr uutude 
regressioonanalüüsi abil.
6.8.2. Sõiduki kogusõidutakistuse määramine
Kui interpolats ioonimeetodit (vt lisa B7 punkt 3.2.3.2) ei kasutata, arvutatakse sõiduki N sõidutakistuste delta 
järgmiselt:
f0,N¼f0,Rþf0,Delta
f1,N¼f1,Rþf1,Delta
f2,N¼f2,Rþf2,Delta
kus:
N on sõiduki N sõidutakistusk orda jad;
R on võrdlussõiduki R sõidutakistusk orda jad;
Delta sõidutakistusk ordajat e delta, mis on määratud käesoleva lisa punkti 6.8.1 kohaselt.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/299  
7. SÕIDUT AKISTUSE ÜLEKANDMINE RULL -VEOJÕUSTENDILE
7.1. Rull-veojõuste ndi katse ettevalmistamine
7.1.0. Veojõusten di režiimi valimine
Katse tehakse lisa B6 punkti 2.4.2.4 kohaselt.
7.1.1. Labor itingimused
7.1.1.1. Rull(id)
Veojõusten di rulli(de) pind peab olema puhas, kuiv ja ilma võõrkehad eta, mis võivad põhjustada rehvi 
libisemist. Veojõusten di töötatakse sisse samasugusel ühendatud või ühendamata viisil, nagu järgnevas 
1. tüüpi katses. Veojõusten di kiirust tuleb mõõta võimsuse neeldumisseadisega ühendatud rullilt.
7.1.1.1.1. Rehvide libisemine
Rehvide libisemise vältimiseks võib sõiduki peale või sisse panna lisaraskuse. Tootja seadistab rull- 
veojõust endil koormuse lisaraskusega. Lisaraskus peab olema olemas nii koormuse seadistamisel kui ka 
heitmet e ja kütusekulukatsetes. Lisaraskuse kasutamine registreer itaks e.
7.1.1.2. Ruumit emperatuur
Labor i õhutem peratuur peab olema 23 °C ja see ei tohi katse ajal sellest erineda üle ±5 °C (v.a siis, kui 
järgnevat es katsetes on teisiti nõutud).
7.2. Rull-veojõuste ndi ettevalmistamine
7.2.1. Iner tsmassi seadistamine
Veojõusten di ekvivalentne iner tsmass tuleb seadistada käesoleva lisa punkti 2.5.3 kohaselt. Kui veojõustendile 
ei ole võimalik täpselt sellist iner tsiseadistust panna, tuleb kasutada järgmist kõrgema t iner tsiseadistust, lisades 
kuni 10 kg.
7.2.2. Veojõusten di soojendamine
Veojõusten di tuleb soojendada selle tootja soovitust e kohaselt või (kui on asjak ohane) nii, et stendi hõõrdejõud 
võiksid stabiliseer uda.
7.3. Sõiduki ettevalmistamine
7.3.1. Rehvirõhu reguleer imine
Rehvirõhk 1. tüübi katse stabiliseer umistem peratuur il ei tohi olla konkreetse rehvi rõhuvahemiku alumisest 
piirväär tusest (mille on määranud sõiduki tootja, vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.3) üle 50 % suurem ja see tuleb 
registreer ida.
7.3.2. Kui veojõust endi seadistamisel ei ole võimalik täita käesoleva lisa punktis 8.1.3 kirjeldatud nõudeid 
mittek orratavat e jõudude tõttu, peab sõidukil olema vaba jooksureži im. Vabajooksurežiimi peab heaks kiitma 
vastutav asutus ja selle režiimi kasutamine kantak se kõikidesse asjaomaste sse katsear uannet esse.
Kui sõidukil on vaba jooksureži im, tuleb seda kasutada nii sõidutakistuse määramisel kui ka veojõust endil.
7.3.3. Sõiduki paigutamine veojõuste ndile
Katsetatav sõiduk paigutataks e veojõustendile pärisuunas otse ja kinnitatakse korralikult.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/300 26.11.2021  
7.3.3.1. Kui kasutatak se üksikrulli(de)g a veojõustendi, tuleb sõiduk paigutada ja hoida kogu katse ajal paigal, järgides 
punkt e 7.3.3.1.1–7.3.3.1.3.
7.3.3.1.1. Pöördjoondus (pöörlemine ümber z-telje)
Et minimeer ida sõiduki pöörlemist z-telje ümber , tuleb see joondada x-teljeg a.
7.3.3.1.2. Põikisuunaline paigutus (y-telg)
Sõiduk peab püsima joondatud y-teljega ja külg liikumine peab olema minimaalne.
7.3.3.1.3. Esi- ja tagaosa paigutus (x-telg)
Iga rehvi kokkupuut epinna keskp unkt rullil peab olema ±25 mm või ±2 % rulli läbimõõdust (olenevalt sellest, 
kumb on väiksem ).
7.3.3.1.4. Katsetatav sõiduk tuleb kinnitada lisa B5 punktile 2.3.2 nõuetele vatsava süstee miga.
Kui kasutatak se pöördemomendi mõõtur i meetodit, peab rehvirõhk olema selline, et dünaamiline raadius ei 
erineks käesoleva lisa punktis 4.4.3.1 esitatud võrrandite abil arvutatud dünaamilisest raadiusest (rj) 
võrdluskiir usel 80 km/h üle 0,5 %. Dünaamiline raadius veojõustendil tuleb arvutada käesoleva lisa punktis 
4.4.3.1 kirjeldatud viisil.
Kui rehvirõhk jääb väljapoole käesoleva lisa punktis 7.3.1 määratletud vahemikku, siis pöördemomendi 
mõõtur i meet odit ei kasutata.
7.3.4. Sõiduki soojendamine
7.3.4.1. Sõidukit tuleb soojendada kohaldatava WLTCg a. Kui sõidukit soojendati käesoleva lisa punktis 4.2.4.1.2 
kirjeldatud korras kiirusel, mis on 90 % järgmise kõrgema faasi suur imast kiirusest, tuleb see kõrgem faas 
lisada kohaldatavale WLTC-le.
Tabel A4/7
Sõiduki soojendamine 
Sõidukiklass Kohaldata v WLTCVõtta kasutusele järgmine 
kõrgem faasSoojendustsükkel
1. klass Low 1 + Medium 1 – Low 1 + Medium 1
2. klassLow2 + Medium 2 + High 2 + 
Extra High 2– Low 2 + Medium 2 + High 2 + 
Extra High 2
Low 2 + Medium 2 + High 2 Jah (Extra High 2)
Ei Low 2 + Medium 2 + High 2
3. klassLow3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3Low3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3Low 3 + Medium 3 + High 3 + 
Extra High 3
Low 3 + Medium 3 + High 3 Jah (Extra High 3)
Ei Low 3 + Medium 3 + High 3
7.3.4.2. Kui sõiduk on juba soojendatud, läbitak se käesoleva lisa punkti 7.3.4.1 kohane WLTC-faas suur ima kiiruseg a.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/301  
7.3.4.3. Alternatiivne soojendamise kord
7.3.4.3.1. Sõiduki tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul võib kasutada altern atiivset soojendamise korda. 
Heakskiidetud altern atiivset soojendamise korda võib kasutada samasse sõidutakistustüüpk onda kuuluvat e 
sõidukit e puhul ja see peab vastama käesoleva lisa punktides 7.3.4.3.2–7.3.4.3.5 kirjeldatud nõuet ele.
7.3.4.3.2. Valida tuleb vähemalt üks sõidutakistustüüpk onda esinda v sõiduk .
7.3.4.3.3. Lisa B7 punkti 5 kohaselt altern atiivse soojendamise jaoks korrigeeritud sõidutakistusk orda jate f0a, f1a ja f2a 
abil arvutatud tsüklienergiatar ve peab olema võrdne või suurem kui iga kohaldata va faasi jaoks siht- 
sõidutakistusk orda jate f0, f1 ja f2 abil arvutatud tsüklienergiatar ve.
Korrigee ritud sõidutakistusk ordajad f0a, f1a ja f2a arvutatak se järgmiselt:
f0a¼f0þAdalt – A dWLTC
f1a¼f1þBdalt – B dWLTC
f2a¼f2þCdalt – C dWLTC
kus:
Ad_alt, Bd_alt ja Cd_alt on veojõustendi seadistuse korda jad pärast altern atiivset soojendamist ;
Ad_WL TC, Bd_WL TC ja 
Cd_WL TCon veojõust endi seadistuse korda jad pärast käesoleva lisa punktis 7.3.4.1 kirjeldatud 
WLTC-soojendust ja punkti 8 nõuet ele vastav veojõust endi seadistus.
7.3.4.3.4. Korrigee ritud sõidutakistusk orda jaid f0a, f1a ja f2a tuleb kasutada üksnes käesoleva lisa punktis kirjeldatud 
7.3.4.3.3 eesmärgil. Muudel eesmärkidel tuleb siht-sõidutakistusk orda jatena kasutada f0, f1 ja f2.
7.3.4.3.5. Tegutsemisk orda ja selle ekvivalentsust käsitlev teave tuleb esitada vastutavale asutusele.
8. VEOJÕUSTENDI KOORMUSE SEADISTUS
8.1. Veojõusten di koormuse seadistus vaba jooksu meetodi korral
Seda meetodit rakendatakse siis, kui sõidutakistusk orda jad f0, f1 ja f2 on määratud.
Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul tuleb seda meetodit kasutada siis, kui esindava sõiduki sõidutakistus 
määratakse punktis 4.3 kirjeldatud vaba jook su meetodil. Siht-sõidutakistused on käesoleva lisa punktis 5.1 
kirjeldatud meet odil arvutatud väär tused.
8.1.1. Koormuse algseadistus
Kordaja juhtimisega veojõustendi korral tuleb selle võimsuse neeldumisseadist reguleer ida järgmise võrrandi 
juhuslik e algk ordajat ega Ad, Bd ja Cd:
Fd¼AdþBdvþCdv2
kus:
Fd on veojõustendil seadistatud koormus (N);
v on veojõustendi rulli kiirus (km/h).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/302 26.11.2021  
Alljärgnevad on soovitata vad kordajad koormuse algseadistuseks:
a)Ad¼0:5×A t,Bd¼0:2×B t,Cd¼Ct
ühe teljega veojõustendide puhul või
Ad¼0:1×A t,Bd¼0:2×B t,Cd¼Ct
kahe teljega veojõuste ndide puhul, kus At, Bt ja Ct on siht-sõidutakistusk ordajad ;
b)emp iirilised väär tused (nt need, mida kasutatakse sarnast tüüpi sõidukit e jaoks mõeldud seadistuse puhul).
Hulknurkjuhtimiseg a veojõust endi puhul tuleb selle võimsuse neeldumisseadisele määrata iga võrdluskiir use 
jaoks sobiv koormus.
8.1.2. Vabajooks
Vabajooksukatse veojõuste ndil tuleb teha käesoleva lisa punktis 8.1.3.4.1 või 8.1.3.4.2 esitatud korras ning see 
peab algama hiljemalt 120 sekundit pärast soojendamise lõppu. Üksteisele järgnevaid vaba jooksusõite tuleb 
alustada viivitamata. Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võidakse pikendada soojendamise ja 
üksteise järel tehta vate vaba jooksusõi tude vahelist aega, et tagada sõidukil vaba jook su jaoks õige seadistus. 
Tootja peab esitama vastutavale asutusele tõendid selle kohta, et on vaja lisaaega ja et see ei mõjuta 
veojõust endi koormusseadistuse parameetreid (nt jahutusaine ja/või õli temperatuur , jõud veojõust endil).
8.1.3. Kontrollimine
8.1.3.1. Siht-sõidutakistusjõud arvutatakse siht-sõidutakistusk ordaja, At, Bt ja Ct, abil iga võrdluskiir use vj kohta:
Ftj¼AtþBtvjþCtv2
j
kus:
At, Bt ja Ct on siht-sõidutakistusjõu parameetr id;
Ftj on siht-siht-sõidutakistusjõud (N) võrdluskiir usel vj;
vj on j. võrdluskiir us (km/h).
8.1.3.2. Mõõdetud sõidutakistus arvutatak se järgmiselt:
Fmj¼1
3:6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
kus:
Δv on 5 km/h;
Fmj on mõõdetud sõidutakistusjõud (N) iga võrdluskiir use (vj) puhul;
TM on sõiduki katsemass (kg);
mr on käesoleva lisa punkti 2.5.1 kohane pöörlevate osiste ekvivalentne efektiivmass;
Δtj on kiirusele vj vastav vabajooksu aeg (s).
8.1.3.3. Veojõusten dil matkitud sõidutakistuse võrrandis olevad korda jad As, Bs ja Cs tuleb arvutada vähimr uutude 
regressioonianalüüsi abil:
Fs¼AsþðBs×vÞþðCs×v2Þ
Matkitud sõidutakistus igal võrdluskiir usel (vj) määratak se arvutatud väär tusi As, Bs ja Cs kasutades järgmiselt:
Fsj¼AsþðBs×vjÞþðCs×v2
j)ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/303  
8.1.3.4. Veojõusten di koormuse seadistamiseks võib kasutada kaht meetodit. Kui veojõustend kiirendab sõidukit, 
kasutatakse käesoleva lisa punktis 8.1.3.4.1 kirjeldatud meet odeid. Kui sõiduk kiirendab omal jõul, 
kasutatakse käesoleva lisa punktis 8.1.3.4.1 või 8.1.3.4.2 kirjeldatud meet odeid ning kiirenduse ja kiiruse 
korrutis peab olema vähemalt 6 m2/sec3. Sõidukit ega, mis 6 m2/s3 saavutada ei suuda, sõidetakse nii, et 
gaasipedaal on täielikult põhja vajutatud.
8.1.3.4.1. Fikseer itud sõidu meetod
8.1.3.4.1.1. Veojõusten di tarkvara teeb kokku neli vaba jooksusõi tu. Esimese vabajooksusõidu põhjal arvutatakse 
veosjõust endi seadistuse kordajad teise sõidu jaoks , järgides käesoleva lisa punkti 8.1.4. Pärast esimest 
vaba jooksusõitu teeb tarkvara veel kolm vabajooksusõitu veojõuste ndil fikseer itud seadistusk ordajat ega, mis 
on määratud pärast esimest vabajooksusõitu, või käesoleva lisa punkti 8.1.4 kohaselt korrigee ritud seadistus ­
korda jateg a.
8.1.3.4.1.2. Lõplikud veojõust endi seadistuse kordajad A, B ja C tuleb arvutada järgmiselt:
A¼At – ∑4
n¼2ðAsn – A dnÞ
3
B¼Bt – ∑4
n¼2ðBsn – B dnÞ
3
C¼Ct – ∑4
n¼2ðCsn – C dnÞ
3
kus:
At, Bt ja Ct on siht-sõidutakistusjõu parameetr id;
Asn,Bsnja Csnon n. katse matkitud sõidutakistusk orda jad;
Adn,Bdnja Cdnon n. katse veojõust endi seadistuse korda jad;
n on vabajooksusõitude (sh esimese, stabiliseer imissõidu) number .
8.1.3.4.2. Järjestikune meetod
Kahest järjestikusest vaba jooksusõidust vähimr uutude regressioonanalüüsi abil arvutatud jõudude lubatud 
kõrvalekalle sihtväär tustest võib kindlaksm ääratud kiirusvahemike s olla ±10 N. Kui tulemus ületab neid piire, 
reguleer itaks e veojõustendi koormust käesoleva lisa punkti 8.1.4 kohaselt ja teha kse veel vabajooksusõite, 
kuni tulemus jääb lubatud kõrvalekalde piiridesse.
8.1.4. Korrigee rimine
Veojõusten di koormuse seadistust tuleb korrigeeri da järgmiselt:
F�
dj¼Fdj – F j¼Fdj – F sjþFtj
¼ðA dþBdvjþCdv2
jÞ – ðA sþBsvjþCsv2
jÞþðA tþBtvjþCtv2
jÞ
¼ðA dþAt – A sÞþðBdþBt – B sÞvjþðCdþCt – C sÞv2
j
Seega :
A�
d¼AdþAt – A s
B�
d¼BdþBt – B s
C�
d¼CdþCt – C sET Euroopa Liidu Teata ja L 423/304 26.11.2021  
kus:
Fdj on veojõustendi algk oormus (N);
F�
djon veojõustendi korrigeeritud koormus (N);
Fj on korrigee ritud sõidutakistus, mis on võrdne ðFsj – F tjÞ-ga (N);
Fsj on matkitud sõidutakistusjõud (N) võrdluskiir usel vj;
Ftj on siht-sõidutakistusjõud (N) võrdluskiir usel vj;
A�
d,B�
dja C�
don uued veojõustendi seadistuse kordajad.
8.1.5. Suur usi At, Bt ja Ct kasutatakse suur uste f0, f1 ja f2 lõppväär tustena ja järgmistel eesmärkidel:
a)kiiruse vähendamise määramine (lisa B1 punkt 8);
b)käiguvahetuspunktide määramine (lisa B2);
c)CO2 heite ja kütusekulu interpolatsioon (lisa B7 punkt 3.2.3);
d)tulemust e arvutamine elektr i- ja hübr iidelektr isõidukite puhul (lisa B8 punkt 4).
8.2. Veojõusten di koormuse seadistus pöördemomendi mõõtur i meetodi korral
Seda kasutatak se siis, kui veeretakistusmoment määratakse käesoleva lisa punktis 4.4 kirjeldatud 
pöördemomendi mõõtur i meetodil.
Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul tuleb seda meetodit kasutada siis, kui esinda va sõiduki veeretakis ­
tusmoment määratakse käesoleva lisa punktis 4.4 sätestatud pöördemomendi mõõtur i meet odil. Siht- 
veeretakistusmomendid on käesoleva lisa punktis 5.1 esitatud meet odil arvutatud väär tused.
8.2.1. Koormuse algseadistus
Kordaja juhtimisega veojõustendi korral tuleb selle võimsuse neeldumisseadist reguleer ida järgmise võrrandi 
juhuslik e algk ordajat ega Ad, Bd ja Cd:
Fd¼AdþBdvþCdv2
kus:
Fd on veojõustendil seadistatud koormus (N);
v on veojõustendi rulli kiirus (km/h).
Koormuse algseadistuseks on soovitata vad järgmised kordajad:
a)Ad¼0:5×at
r0,Bd¼0:2×bt
r0,Cd¼ct
r0
ühe teljega veojõustendide puhul või
Ad¼0:1×at
r0,Bd¼0:2×bt
r0,Cd¼ct
r0
kahe teljega veojõuste ndide puhul, kus:
at, bt ja ct on siht-veeretakistusmomendi korda jad ning
r' on veojõustendil kiirusel 80 km/h saadud rehvi dünaamiline raadius (m); või
b)emp iirilised väär tused (nt need, mida kasutatakse sarnast tüüpi sõidukit e jaoks mõeldud seadistuse puhul).
Hulknurkjuhtimiseg a veojõust endi korral tuleb selle võimsuse neeldumisseadisele määrata iga võrdluskiir use 
jaoks sobiv koormus.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/305  
8.2.2. Rataste pöördemomendi mõõtmine
Pöördemomendi mõõtmise katse veojõust endil tuleb teha käesoleva lisa punktis 4.4.2 määratletud korras. 
Pöördemomendi mõõtur(id) peab/peav ad olema eelnevas maanteek atses kasutatut ega ühesugused.
8.2.3. Kontrollimine
8.2.3.1. Siht-veeretakistusmomendi (pöördemomendi) kõver tuleb määrata käesoleva lisa punktis 4.5.5.2.1 esitatud 
võrrandi abil, mille võib kirjutada järgmiselt:
C�
t¼atþbt×vjþct×v2
j
8.2.3.2. Veojõusten dil matkitud veeretakistusmomendi (pöördemomendi) kõver arvutatakse käesoleva lisa punktis 
4.4.3.2 kirjeldatud meetodil ja mõõtetäps usega ning veeretakistusmomendi (pöördemomendi) kõver punkti 
4.4.4 kohaselt, tehes vajadusel punktis 4.5 kirjeldatud korrektsioonid. Need kõik (v.a vastassuundades 
mõõtmine) annav ad tulemusek s matkitud veeretakistusmomendi kõvera:
C�
s¼C0sþC1s×vjþC2s×v2
j
Matkitud veeretakistusmoment (pöördemoment) peab igal võrdluskiir usel jääma siht-veeretakistusmomendist 
lubatud kõrvalekalde ±10 N × r’ piiresse (r’ on veojõustendil kiirusel 80 km/h saadud rehvi dünaamiline 
raadius meetr ites).
Kui kõrvalekalle ei jää mingil võrdluskiir usel käesolevas punktis kirjeldatud meetodis lubatud piiridesse, tuleb 
veojõust endi koormuse seadistamisel järgida käesoleva lisa punkti 8.2.3.3.
8.2.3.3. Korrigee rimine
Veojõusten di koormuse seadistust tuleb korrigeeri da järgmise võrrandi kohaselt:
F�
dj¼Fdj – Fej
r0¼Fdj – Fsj
r0þFtj
r0
¼ðAdþBdvjþCdv2
jÞ – ðasþb svjþc sv2
jÞ
r0 þðatþb tvjþc tv2
jÞ
r0
¼ Adþðat – a sÞ
r0� �
þ Bdþðbt – b sÞ
r0� �
vjþ Cdþðct – c sÞ
r0� �
v2
j
Seega :
A�
d¼Adþat – a s
r0
B�
d¼Bdþbt – b s
r0
C�
d¼Cdþct – c s
r0
kus:
F�
djon uus veojõust endi koormuse seadistus (N);
Fej on korrigee ritud sõidutakistus (Nm), mis on võrdne vaheg a Fsj – Ftj;
Fsj on matkitud sõidutakistus (Nm) võrdluskiir usel (vj);
Ftj on siht-sõidutakistus (Nm) sihtväär tus võrdluskiir usel (vj);ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/306 26.11.2021  
A�
d,B�
dja C�
don uued veojõustendi seadistuse kordajad;
r’ on rehvi dünaamiline raadius (m), mis on määratud veojõuste ndil kiirusel 80 km/h.
Käesoleva lisa punktides 8.2.2 ja 8.2.3 sätestatut korrataks e, kuni tulemus jääb punktis 8.2.3.2 esitatud 
lubatud kõrvalekalde piiridesse.
8.2.3.4. Kui käesoleva lisa punkti 8.2.3.2 nõue on täidetud, tuleb veot elje/-telg ede mass, rehvi spetsifikatsioonid ja 
veojõust endi koormuse seadistus registreer ida.
8.2.4. Veeretakistusmomendi kordajat e teisendamine sõidutakistusk ordajaks (f0, f1, f2)
8.2.4.1. Kui sõiduk ei tee korduvalt vaba jooksusõi te ja käesoleva lisa punkti 4.2.1.8.5 kohane vabajooksurežiim ei ole 
võimalik, tuleb arvutada sõidutakistusvõr randi korda jad f0, f1 ja f2 käesoleva lisa punktis 8.2.4.1.1 esitatud 
võrrandite abil. Kõikidel muudel juhtudel tuleb teha käesoleva lisa punktides 8.2.4.2–8.2.4.4 kirjeldatud 
toimingud.
8.2.4.1.1. f0¼c0
r×1:02
f1¼c1
r×1:02
f2¼c2
r×1:02
kus:
c0, c1, c2 on käesoleva lisa punktis 4.4.4 määratud veeretakistusmomendi kordajad (Nm, Nm/(km/h), 
Nm/(km/h)2);
r on sõiduki rehvi dünaamiline raadius (m), mille abil määratakse veeretakistusmoment ;
1.02 on kordaja, millega ligikaudu kompen seer itakse jõuülekandesüst eemi kadusid.
8.2.4.1.2. Määratud f0, f1, f2 väär tusi ei tohi kasutada veojõust endi seadistuses ega heitmete või sõiduulatuse katse puhul. 
Neid tuleb kasutada üksnes järgmist el juhtudel:
a)kiiruse vähendamise määramine (lisa B1 punkt 8);
b)käiguvahetuspunktide määramine (lisa B2);
c)CO2 heite ja kütusekulu interpolatsioon (lisa B7 punkt 3.2.3);
d)tulemust e arvutamine elektr i- ja hübr iidelektr isõidukite puhul (lisa B8 punkt 4).
8.2.4.2. Kui veojõust end on seadistatud kindlaksm ääratud tolerantside piires, tuleb sel teha sõiduki vabajooksusõit, 
järgides käesoleva lisa punkti 4.3.1.3. Vabajook suaj ad tuleb registreer ida.
8.2.4.3. Sõidutakistus (Fj, N) võrdluskiir usel (vj) tuleb määrata järgmiselt:
Fj¼1
3:6×ðTM þmrÞ×2×Δv
Δtj
kus:
Fj on sõidutakistusjõud (N) võrdluskiir usel (vj);
TM on sõiduki katsemass (kg);
mr on käesoleva lisa punkti 2.5.1 kohane pöörlevate osiste ekvivalentne efektiivmass;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/307  
Δv = 5 km/h
Δtj on kiirusele vj vastav vabajooksu aeg (s).
8.2.4.4. Sõidutakistuse valemis olevad kordajad f0, f1 ja f2 võrdluskiir tuste vahemikus tuleb arvutada vähimr uutude 
regressioonanalüüsi abil.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/308 26.11.2021  
LISA B5 
Katsevar ustus ja kalibreer imised 
1. KATSESTENDI SPETSIFIKA TSIOONID JA SEADISTUSED
1.1. Jahutusventilaatori spetsif ikatsioonid
1.1.1. Sõidukile juhitaks e muutuva kiiruseg a õhuvool. Õhuvoolu joonkiir use seadistuspunkt ventilaatori 
väljalask eava juures peab olema kasutata vast rulli kiirusest 5 km/h suurem. Õhu joonkiir use lubatud 
kõrvalekalle ventilaat ori väljalaskea va juures peab olema ±5 km/h või ±10 % (olenevalt sellest, kumb on 
suurem) vastavast rulli kiirusest.
1.1.2. Eelnimetatud õhuv oolu kiirus määratakse mitmes punktis mõõdetud väär tuste keskm isena ja mõõtepunkti d 
määratakse järgmiselt:
a)ristkülikukujulist e väljalaskea vadeg a ventilaatorite puhul asetsevad mõõtepunktid iga sellise ristküliku 
keskpunktis, mis saadak se, kui ventilaator i väljalaske ava kogupind jagata kse 9-ks (st nii horisontaalkülg 
kui ka vertikaalkülg 3 võrdseks osaks). Kesk osa ei mõõdeta (vt joonis A5/1);
Joonis A5/1
Ristkülikukujulise väljalaskea vaga ventilaato r
b)ümmarguse väljalask eavag a ventilaatori te puhul jagatak se väljalaskea va vertikaalselt, horisontaalselt 
ja 45° all asetsevate joonteg a 8 võrdseks sektor iks. Mõõtepunktid asuvad iga sekt ori radiaalke skjoonel 
(22,5°) ringi keskpunktist kahe kolmandiku raadiuse kaugusel (vt joonis A5/2).
Joonis A5/2
Ümmarguse väljalaskea vaga ventilaator
Nende mõõtmiste tegemisel ei tohi ventilaat ori ees olla ühtki sõidukit ega muud takistust. Õhu 
joonkiir use mõõtmise seade peab olema väljalaskea vast 0–20 cm kaugusel.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/309  
1.1.3. Ventilaatori väljalask eaval peavad olema järgmised omadused:
a)pindala vähemalt 0,3 m2; ning
b)laius/läbimõõt vähemalt 0,8 m.
1.1.4. Ventilaatori asend peab olema järgmine:
a)alumise serva kõrgus maapinnast: umbes 20 cm;
b)kaugus sõiduki esiosast : umbes 30 cm;
c)ligikaudu sõiduki pikisuunalisel keskjoonel.
1.1.5. Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võib muuta jahutusventilaatori kõrgust, põikisuunalist 
paigutust ja kaugust sõidukist.
Kui konkreetse ventilaat ori ehitus ei sobi konkreetse sõiduki ehitusega (nt taha paigutatud mootor või küljel 
paiknevad õhuav ad) või ei taga tavakasutuse korrektseks matkimiseks piisavat jahutust, võib jahutusven ­
tilaat ori kõrgust, võimsust ning piki- ja põikisuunalist paigutust tootja soovil ja vastutav a asutuse 
nõusolekul muuta ning lisada ventilaatoreid, millel võivad olla erinevad tehnilised näita jad (sh muutumatu 
kiiruseg a ventilaat orid).
1.1.6. Käesoleva lisa punktis 1.1.5 kirjeldatud juhtudel registreer itaks e jahutusventilaatori (te) asuk oht ja võimsus 
ning vastutav ale asutusele esitatud põhjendused. Kui hiljem tehakse veel katseid, tuleb ebatüüpiliste 
jahutusomaduste vältimiseks kasutada sama spetsif ikatsiooni ja paigutusega ventilaator eid.
2. RULL-V EOJÕUSTEND
2.1. Üldnõuded
2.1.1. Veojõusten d peab suutma matkida sõidutakistust kolme kordajag a, mida peab saama koormuskõvera 
muutmiseks korrigee rida.
2.1.2. Veojõusten d võib olla üksik - või kaksikr ulli(de)ga. Kak sikrulli(de)ga veojõustendi kasutamise korral peavad 
rullid olema püsivalt ühendatud või käitatak se eesmise rulli abil otseselt või kaudselt iner tsmasse ja 
võimsuse neeldumisseadist.
2.2. Erinõuded
Järgmised erinõuded on seotud veojõust endi tootja spetsif ikatsioonidega .
2.2.1. Rulli viskumistoler ants peab olema kõikides mõõtek ohtades kuni 0,25 mm.
2.2.2. Rulli läbimõõt peab kõikides mõõte kohtades jääma kindlaksmääratud nimiväär tusest ±1,0 mm piiresse.
2.2.3. Veojõusten dil peab olema ajamõõtmissüste em, mida kasutatak se kiirenduste määramisel ja sõiduki/stendi 
vaba jooksuaegade mõõtmisel. Selle süst eemi mõõte täpsuse lubatud kõrvalekalle pärast vähemalt 1 000
töösekundit on kuni ±0,001 %. Seda tuleb kontrollida esmasel paigaldam isel.
2.2.4. Veojõusten dil peab olema kiirusmõõtmissüst eem, mille täpsus on vähemalt ±0,080 km/h. Seda tuleb 
kontrollida esmasel paiga ldamisel.
2.2.5. Veojõusten di reageer imisaeg (90 % reagee rimine veojõu muutusele) peab olema alla 100 ms ja 
hetk ekiirendused vähemalt 3 m/s2. Seda tuleb kontrollida esmasel paigaldamisel ja pärast põhjalikku 
hooldust.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/310 26.11.2021  
2.2.6. Veojõusten di baasiner tsi määrab selle tootja ning veendutak se, et see on iga mõõdetud alginer tsi puhul 
±0,5 % või 7,5 kg piires (olenevalt sellest, kumb on suurem) ning püsiva kiirenduse, aeglustamise ja jõuga 
katsete põhjal dünaamiliselt tuletatud aritmeetilisest kesk misest ±0,2 %.
2.2.7. Rulli kiirust mõõdetak se miinimumsageduseg a 10 Hz.
2.3. Täienda vad erinõuded kahe telje režiimis veojõust endile
2.3.1. Kahe telje režiimis katsetamiseks peavad veojõuste ndil olema üksikr ullid. Nelikveo juhtimise süstee mi 
tehniline lahendus peab olema selline, et WLTC-tsüklit läbiva sõiduki katsetamisel on täidetud järgmised 
nõuded.
2.3.1.1. Sõidutakistuse matkimine peab toim uma nii, et kahe telje režiimis veojõust end tekitab jõudusid samas 
propor tsioonis, nagu need tekiksid sõiduki liikumisel siledal, kuival ja tasasel teepinnal.
2.3.1.2. Esmasel paigaldamisel ja pärast põhjalikku hooldust peavad olema täidetud käesoleva lisa punkti 2.3.1.2.1 ja 
kas punkti 2.3.1.2.2 või 2.3.1.2.3 nõuded. Esi- ja tagarullide kiiruse erinevuse hindamisek s rakendatakse 
miinimumsag edusega 20 Hz kogutud rullikiir usandmetele ühesekundilise libiseva keskmise filtrit.
2.3.1.2.1. Esi- ja tagar ulli läbitud teepikkuse erinevus peab olema alla 0,2 % WLTC teepikkuse st. Absoluutar v tuleb 
integreer ida WLTC käigus läbitud teepikkuse koguer inevuse arvutusse.
2.3.1.2.2. Esi- ja tagarulli läbitud teepikkuse erinevus peab olema iga 200 ms jooksul alla 0,1 m.
2.3.1.2.3. Kõikide rullikiir uste erinevus peab jääma ±0,16 km/h piiresse.
2.3.2. Sõiduki paig alhoidmise süstee m üksikr ulli(de)g a veojõust endi jaoks
2.3.2.1. Vertikaaljõud
Peale lisa B4 punkti 7.3.3.1.3 nõuete peab paig lahoidmissüsteem olema sellise tehnilise lahenduseg a, et 
sõidukile rake ndatav vertikaaljõud olek s minimaalne ning veojõustendi seadistuse ja kõikide katsete ajal 
sama. Need kriteeriumid on täidetud, kui paigalhoi dmise süsteem on selline, et see ei saa tekitada teistsugust 
vertikaaljõudu, või kui vastutav asutus ja toota on kokku leppinud selle nõude täitmise tõendamise korras.
2.3.2.2. Paigalhoi dmissüsteemi jäikus
Paigalhoi dmissüsteem peab olema piisaval t jäik, et minimeer ida nihk - ja pöördliikumist. Et vältida 
märga tavat mõju katsetulemust ele ja täita käesoleva lisa punkti 2.3.2.1 nõudeid, on lubatud väga 
minimaalne liikumine piki z-telg e ja veidi pöörlemist y-teljel.
2.4. Veojõusten di kalibreer imine
2.4.1. Jõu mõõtmise süsteem
Jõuandur i täpsus peab olema kõikide mõõdetud sammude puhul vähemalt ±10 N. Seda tuleb kontrollida 
esmasel paigaldamisel, pärast põhjalikku hooldust ja 370 päeva jooksul enne katsetamist.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/311  
2.4.2. Veojõusten di parasiitkao kalibreer imine
Veojõusten di parasiitkadusid tuleb mõõta ja ajak ohastada, kui mõõdetud väär tus erineb jooksvast 
kaokõverast üle 9,0 N. Seda tuleb kontrollida esmasel paigaldamisel, pärast põhjalikku hooldust ja 35 päeva 
jooksul enne katsetamist.
2.4.3. Sõidutakistuse matkimise kontrollimine ilma sõidukita
Veojõusten di toim ivuse kontrollimisek s tuleb pärast esmast paigald amist ja põhjalikku hooldust ning kuni 
7 päeva enne katsetamist teha koormamata vaba jooksuka tse. Vabaj ooks ujõu vea aritmeetiline keskmine 
peab igal võrdluskiir usel olema alla 10 N või 2 % (olenevalt sellest, kumb on suurem).
3. HEITGAASIDE LAHJEND AMISE SÜSTEEM
3.1. Süst eemi spetsifikatsioon
3.1.1. Ülevaade
3.1.1.1. Kasutatak se väljalaske heitmete täisvoolahjendussüst eemi. Sõiduki väljalask e koguheidet tuleb ohjatud 
tingimust es püsimahuproovivõtturi abil pidevalt välisõhuga lahjendada. Võidakse kasutada kriitilise 
voolukiir usega Ventur i toru (CFV) või mitut kõrvuti paigutatud kriitilise vooluki iruseg a Ventur i toru, 
mahtpum pa (PDP), allahelikiir usega Ventur i toru (SSV) või ultraheli-voomõõtur it (UFM). Väljalaskeheitmet e 
ja lahjendusõhu segu kogumaht mõõdetak se ning analüüsimiseks võetak se selle mahu suht es püsivalt 
propor tsionaalne proov . Heitgaasi ühendite kogused määratakse proov is leiduva kontsentratsiooni põhjal, 
mida korrigee ritaks e nende vastav a lahjendusõhu sisalduse ja katseper ioodi kogu vooluhulg a alusel.
3.1.1.2. Väljalask eheitmete lahjendamise süstee m koosneb ühendust orust, segamisseadisest ja lahjendustunnelist, 
lahjendusõhu konditsioneer imisseadmest, imiseadmest ning voomõõtur ist. Gaasisondid tuleb panna 
lahjendustunnelisse, järgides käesoleva lisa punkt e 4.1, 4.2 ja 4.3.
3.1.1.3. Käesoleva lisa punktis 3.1.1.2 nimetatud segamisseade peab olema anum (nt nagu joonisel A5/3), milles 
sõiduki heitg aasid ja lahjendusõhk segunevad, moodustades proov ivõtuk ohas homogeense segu.
3.2. Üldnõuded
3.2.1. Sõiduki heitgaase lahjendatakse piisava koguse välisõhuga, et vältida kõigi katse käigus esineda võivat e 
tingimust e puhul vee kondenseer umist proov ivõtu- ja mõõtes üsteemis.
3.2.2. Õhu ja heitg aasi segu peab gaasisondide asuk ohas olema homog eenne (vt käesoleva lisa punkt 3.3.3). 
Gaasisondid peavad võtma lahjendatud heitg aasist representatiivsed proovid.
3.2.3. Süst eem peab võimaldama mõõta lahjendatud heitgaaside kogumahtu.
3.2.4. Proov ivõtusüste em ei tohi gaas i kuskilt läbi lasta. Muutuval lahjendamisel põhineva proovivõtusüst eemi 
tehniline lahendus ja mate rjalid peavad olema sellised, et need ei mõjuta ühegi ühendi kontsentratsiooni 
lahjendatud heitg aasis. Kui süst eemi mõni osis (soojusvaheti, tsüklonseparaator , imiseade vms) muudab 
mõne heitgaasiühendi kontsentratsiooni ning seda süst emaatilist viga ei ole võimalik parandada, võetak se 
vastav a ühendi proov asjaomasest osisest ülesvoolu.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/312 26.11.2021  
3.2.5. Kõik lahjendussüst eemi osad, mis puutuvad kokku lahjendamata ja lahjendatud heitgaa siga, peavad olema 
sellise tehnilise lahendusega, et tahk ete osakest e sadestumine või muutumine on võimalikult vähene. Kõik 
osad peavad olema valmistatud elektr it juhtivast mater jalist, mis ei reagee ri heitg aasis sisalduvate aineteg a, 
ja need peavad olema maandatud, et hoida ära elektrostaatilist toimet.
3.2.6. Kui katsetataval sõidukil on mitmehar uline väljalask etoru , ühendataks e ühendust orud omav ahel võimalikult 
sõiduki lähedal, häir imata seejuures nende tööd.
3.3. Erinõuded
3.3.1. Ühendus sõiduki väljalask esüsteemig a
3.3.1.1. Ühendust oru peab algama sõiduki väljalask etoru väljalask eavast. Ühendustoru lõpuks on proovivõtupunkt 
või esimene lahjenduspunkt.
Mitme omav ahel ühendatud väljalasket oru puhul peab ühendust oru algama viimasest liitek ohast, mis 
ühendab kõiki väljalasket orusid. Sel juhul võib või ei pruugi väljalasket oru väljalaskea va ja ühendust oru 
alguse vaheline toru olla isoleer itud või kuumutatud.
3.3.1.2. Sõiduki ja lahjendussüst eemi vaheline ühendustoru peab olema sellise ehitusega, et soojuskadu olek s 
minimaalne.
3.3.1.3. Ühendust oru peab vastama järgmist ele nõuetele:
a)pikkus alla 3,6 m või soojusisolatsiooniga toru puhul alla 6,1 m; siseläbimõõt kuni 105 mm; isolatsioon 
vähemalt 25 mm ja soojusjuhtivus temperatuur il 400 °C mitte üle 0,1 W/m–1K–1. Teise võimalusena võib 
toru kuumutada kaste punktist kõrgem a temperatuur ini. Võib eeldada, et see saavutatak se toru 
kuumutamisel temperatuur ini 70 °C;
b)see ei tohi muuta katsetatava sõiduki väljalasket oru otsas kiirusel 50 km/h mõõdetud staatilist rõhku 
rohk em kui 0,75 kPa või kogu katse vältel rohkem kui 1,25 kPa, võrreldes staatilise rõhuga, mis on 
saadud siis, kui sõiduki väljalaske süsteemi toru otsaga ei ole ühendatud midagi. Rõhku mõõdetak se 
väljalask esüste emi toru otsas või sama läbimõõdug a pikendustorus toruotsale võimalikult lähedal. 
Proov ivõtusüste emi, mis on suute line hoidma staatilist rõhku täpsusega 0,25 kPa, võidakse kasutada 
juhul, kui sõiduki tootja esitab tüübikinnitusasutusele kirjaliku taotluse, milles ta põhjendab väiksem a 
lubatud hälbe kasutamise vajalikkust ;
c)ükski ühendust oru osis ei tohi olla mater jalist, mis võib mõjutada heitg aasi gaasiliste või tahk ete ainet e 
sisaldust. Et vältida osak este tekkimist elastome erühendustest, peavad kasutatavad elastome erid olema 
termiliselt võimalikult püsivad ja heitg aasiga võimalikult vähe kokku puutuma. Elastomeerühendusi ei 
ole soovitata v kasutada sõiduki väljalask eava ja ühendustoru ühendamiseks.
3.3.2. Lahjendusõhu konditsioneer imine
3.3.2.1. Väljalask eheitmete esmaseks lahjendamiseks püsimahuproovivõtu tunnelis (CVS-tunne lis) kasutata v 
lahjendusõhk tuleb lasta läbi filtreer iva mater jali, mis suudab vähendada filtrit kõige kergemini läbiva 
suur useg a osakest e hulka ≤ 99,95 %, või läbi filtri, mille klass on standardi EN 1822:2009 järgi vähemalt 
H13. See vastab HEP A filtri (High Efficiency Particulate Air ehk kõrge fektiivne tahk ete osakest e õhufi lter) 
spetsifikatsioonile. Soov i korral võib juhtida lahjendusõhu enne HEP A filtrisse jõudmist läbi puusöekihi. 
Enne HEP A filtrit ja pärast söef iltrit (kui seda kasutatak se) on soovitata v paigalda da lisaks jämeosakes te filter .
3.3.2.2. Tootja soovil võib heade insener itavade kohaselt võtta ka lahjendusõhu proovi, et määrata tunneli tahk ete 
osak este foon ja kui on vaja määrata ka tahket e osakest e arv, siis ka nende foon, ning saadud tulemused 
lahutatakse lahjendatud väljalask eheitmetes mõõdetud väär tustest. Vt lisa B6 punkt 2.1.3.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/313  
3.3.3. Lahjendustunnel
3.3.3.1. Nähakse ette sõiduki heitga aside ja lahjendusõhu segamise võimalused. Kasutada võib segamisseadet.
3.3.3.2. Segu homogeensus gaasisondi asuk oha mis tahes ristlõikel ei tohi erineda rohk em kui ±2 % nende väär tuste 
aritmeetilisest keskm isest, mis on saadud vähemalt viiest punktist, mis asuvad gaasivoo läbimõõdul 
üksteisest võrdsel kaugusel.
3.3.3.3. Tahket e osakest e massi ja (vajaduse korral) arvu proovivõtuks kasutatak se lahjendustunnelit, mis:
a)koosneb elektr it juhtivast mater jalist sirgest torust, mis on maandatud;
b)tekitab turbulentse voolamise (Rey noldsi arv ≥ 4 000 ) ning on piisaval t pikk, et väljalask eheitmed ja 
lahjendusõhk saaksid täielikult seguneda;
c)on vähemalt 200 mm läbimõõdug a;
d)võib olla isoleer itud ja/või kuumutatud.
3.3.4. Imiseade
3.3.4.1. See seade võib töötada mitmel kindlak smääratud kiirusel, et tagada vee kondenseer umise ärahoidmiseks 
piisa v voog. See tulemus saadak se, kui voog on kas:
a)sõidutsükli kiirenduste jooksul tekkivast mak simaalsest heitgaasiv oost kaks korda kiirem või
b)piisav tagamaks, et CO 2 kontsentratsioon lahjendatud väljalask eheitmete kogumisk otis on bensiini ja 
diislikütuse puhul alla 3 mahuprotsendi, veeldatud naftagaasi puhul alla 2,2 mahuprotsendi ning 
maag aasi/biometaani puhul alla 1,5 mahuprotsendi.
3.3.4.2. Käesoleva lisa punkti 3.3.4.1 nõuet ele vastav us ei pruugi olla vajalik , kui püsimahuproovivõtu süstee m on 
loodud takistama kondenseer umist selliste meet oditeg a või meetodit e kombinatsioonig a nagu:
a)veesisalduse vähendamine lahjendusõhus (lahjendusõhu kuivatamine);
b)püsimahuproo vivõttur i lahjendusõhu ja kõikide kompone ntide kuumutamine kuni lahjendatud 
väljalask eheitmete voo mõõteseadmeni ja soovi korral kottideg a proov ivõtusüst eemini, mis sisaldab 
proov ivõtuk otte ning ka kottides oleva kontsentratsiooni mõõtmisek s mõeldud süste emi.
Sellistel juhtudel tuleb püsimahuproovivõtturi vooluhulg a valikut katse jaoks põhjendada, näidates, et 
proov ivõttur is, kottideg a proovivõtu- ja analüüsimise süsteemis ei saa vesi kuskil kondenseer uda.
3.3.5. Mahu mõõtmine esmase lahjendamise süst eemis
3.3.5.1. Püsimahuproo vivõttur iga kogutud lahjendatud väljalaskeheitmet e üldmahu mõõtmiseks kasutata va meetodi 
puhul peab mõõtmistäpsus kõikides töötingimust es olema ±2 %. Kui seade ei suuda kompen seer ida 
heitg aaside ja lahjendusõhu segu temperatuur i muutusi mõõtepunktis, tuleb kasutada soojusvahetit, et 
temperatuur püsiks kindlaksm ääratud tööt emperatuur ist mahtpumbaga püsimahuproovivõtturi või 
ultraheli-v oomõõtur i korral ±6 °C piires ning kriitilise voolukiiruse ga Ventur i toru või allahelikiir useg a 
püsimahuproo vivõttur i korral ±11 °C piires.
3.3.5.2. Vajaduse korral võib mahumõõt eseadme kaitseks kasutada nt tsüklonseparaator it, jämefi ltrit jms.
3.3.5.3. Temperatuuri andur paigutatakse vahetult mahumõõt eseadme ette. Tempe ratuur iandur i mõõte- ja 
kordustäpsus peavad olema ±1 °C ning reag eerimisaeg 62 % temperatuur imuutuse puhul kuni 1 s (vees või 
silik oonõlis mõõdetud väär tus).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/314 26.11.2021  
3.3.5.4. Rõhu erinevust atmosfääri rõhust mõõdetak se mahumõõteseadmest ülesv oolu ja vajad use korral allav oolu.
3.3.5.5. Rõhu mõõtmisel peavad kordus- ja mõõtetäps us olema kogu katse vältel ±0,4 kPa. Vt tabel A5/5.
3.3.6. Soov itatava süstee mi kirjeldus
Joonisel A5/3 on skem aatiliselt kujutatud käesoleva lisa nõuet ele vastavaid väljalask eheitmete lahjendus ­
süst eeme.
Soov itatavad on järgmised osised:
a)lahjendusõhufilter , mida võib vajaduse korral eelkuumutada. Filter koosneb järgmist est järjestikku 
paigutatud filtritest: aktiivsöef ilter (sisselaskel; ei ole kohustuslik) ja HEP A-filter (väljalaske l). Enne HEP A 
filtrit ja pärast söefiltr it (kui seda kasutatakse) on soovitata v paigaldada lisaks jämeosakest e filter. 
Söefiltr i otstar ve on vähendada ja stabiliseer ida välisõhust pärit süsivesinike kontsentratsiooni 
lahjendusõhus;
b)ühendust oru, mille kaudu viiakse sõiduki väljalask eheitmed lahjendustunnelisse;
c)käesoleva lisa punktis 3.3.5.1 kirjeldatud mittek ohustuslik soojusvaheti;
d)segamisseade, kus heitg aas ja õhk segatakse homogeenselt ning mis võib asetseda sõiduki läheduses, nii 
et ühendust oru olek s võimalikult lühike ;
e)lahjendustunnel, kust võetakse tahket e osakest e massi ja (asjak ohasel juhul) arvu määramise proov id;
f)mõõte süsteemi kaitseks võib kasutada näiteks tsüklonit, jämeosak este filtrit jms;
g)lahjendatud heitg aasi kogumahu käitlemiseks piisava võimsuseg a imiseade.
Neide jooniseid ei ole vaja täpselt järgida. Lisateabe hankimiseks ja eri osist e talitluse koordineer imiseks võib 
kasutada lisaosiseid (nt eri mõõteri istu, ventiile, solenoide ja lülite id).
Joonis A5/3
Väljalaskeheitmete lahjendussüsteem
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/315  
3.3.6.1. Mahtpum p (PDP)
Mahtpumbag a (PDP) täisvoolahjendussüst eem vastab käesoleva lisa nõuet ele, kui mõõdab pumpa läbivat 
gaasivoogu püsival temperatuur il ja rõhul. Kogumaht määratakse kalibreer itud mahtpumba pööret e arvu 
lugemise teel. Propor tsionaalse proovi saamiseks võetak se proov püsiva mahulise vooluhulg a juures 
pumba, voomõõturi ja voo reguleer imise ventiili abil.
3.3.6.2. Kriitilise vooluki iruseg a Ventur i toru (CFV)
3.3.6.2.1. Kriitilise vooluki iruseg a Ventur i toru kasutamine väljalaske heitmete täisvoolahjendussüs teemis tugineb 
hüdroaeromehaanikas tuntud kriitilise voolukiir use põhimõtet ele. Heitgaasi ja lahjendusõhu muutuva segu 
voogu hoitakse helikiir usel, mis on võrdeline gaasi temperatuur i ruutjuureg a. Vooluhulka mõõdetakse, 
arvutatak se ja integre eritaks e katse vältel pidevalt.
3.3.6.2.2. Täienda va kriitilise voolukiir useg a Ventur i toru kasutamine tagab lahjendustunnelist võetav ate 
gaasiproovide propor tsionaalsuse. Kuna rõhk ja temperatuur on Ventur i toru mõlema sisselaskea va juures 
samad, on proovivõtmiseks kõrvalejuhitud gaasivoo maht propor tsionaalne lahjendatud heitg aasisegu 
kogumahuga ning käesoleva lisa nõuded on seega täidetud.
3.3.6.2.3. Kriitilise vooluki iruseg a Ventur i toruga mõõdetak se lahjendatud heitg aasi mahulist vooluhulka.
3.3.6.3. Allahelikiir usega Ventur i toru (SSV)
3.3.6.3.1. Allahelikiir usega Ventur i toru kasutamine (joonis A5/4) väljalaske heitmete täisv oolahjendussüsteemis 
tugineb hüdroaeromehaanika põhimõt etele. Lahjendusõhu ja heitg aasi muutuva segu voogu hoitak se 
allahelikiir usel, mis arvutatak se allahelikiir useg a Ventur i toru füüsiliste mõõtmet e, selle sisselask eava juures 
mõõdetud absoluutse temperatuur i (T) ja rõhu (P) ning ahendi juures mõõdetud rõhu põhjal. Vooluhulka 
mõõdetakse, arvutatakse ja integreer itakse katse vältel pidevalt.
3.3.6.3.2. Allahelikiir usega Ventur i toruga mõõdetak se lahjendatud heitgaa si vooluhulka.
Joonis A5/4
Allahelikiir usega Ventur i toru (SSV) skeem
3.3.6.4. Ultraheli-v oomõõtur (UFM)
3.3.6.4.1. UFM mõõdab lahjendatud heitga asi kiirust püsimahuproovivõtu torustikus ultrahelikiir usel voo tuvastamise 
põhimõtte l toru sisse paigaldatud ultrahelisaatja ja -vastuvõtja paar i(de) abil, nagu on kujutatud joonisel 
A5/5. Voola va gaasi kiirus määratak se selle aja erinevuse põhjal, mis on üles- ja allavoolu vajalik ultraheli ­
signaali saatjast vastuvõtjasse jõudmisek s. Gaasi kiirus arvutatakse ümber tavalisek s mahuliseks 
vooluhulgaks, kasutades selleks toru läbimõõdu kalibreer imisteguri t ning lahjendatud heitg aasi 
temperatuur i ja absoluutrõhu reaala jas korrigeeri mist.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/316 26.11.2021  
3.3.6.4.2. Süst eem koosneb järgmistest osist est:
a)kiiruse juhtimisega imiseade, millel on vooluventii l või muu püsimahuproovivõtturi voo seadistamise ja 
ka tavatingimustes püsiva mahulise vooluhulg a säilitamise võimalus;
b)ultraheli-v oomõõtur ;
c)voo korrigee rimiseks vajalikud temperatuur i (T) ja rõhu (P) mõõtmise seadmed;
d)(mitt ekohustuslik) soojusvaheti ultraheli-v oomõõtur isse suunatud lahjendatud heitg aasi temperatuur i 
reguleer imiseks . Kui soojusvaheti on paiga ldatud, peab see suutma reguleer ida lahjendatud heitg aaside 
temperatuur i käesoleva lisa punktis 3.3.5.1 nimetatule vastav aks. Kogu katse käigus peab imiseadmest 
vahetult ülesvoolu olevas punktis mõõdetud õhu ja heitg aaside segu temperatuur jääma katse 
töötemperatuur i aritmeetilisest keskmisest ±6 °C piiresse.
Joonis A5/5
Ultraheli-v oomõõtur i (UFM) skeem
3.3.6.4.3. UFM-tüüpi püsimahuproo vivõtu süste emi tehnilise lahenduse ja kasutamise suhtes kohaldataks e järgmisi 
tingimusi:
a)et säilitada enne ultraheli-voomõõtur it püsivat turbulentset voolamist, peab lahjendatud heitg aaside 
kiirus (Reynol dsi arv) olema üle 4 000 ;
b)ultraheli-v oomõõtur tuleb paigald ada ühtlase läbimõõduga torru, mille pikkus ülesvoolu on 10k ordne 
siseläbimõõt ja allav oolu 5kordne läbimõõt ;
c)lahjendatud heitgaaside temperatuur iandur (T) paigaldat akse vahetult ultraheli-v oomõõtur i ette. Andur i 
mõõte - ja kordustäpsus peavad olema ±1 °C ning reagee rimisaeg 62 % temperatuur imuutusest 0,1 s 
(silik oonõlis mõõdetud väär tus);
d)lahjendatud heitg aaside absoluutrõhku (P) tuleb mõõta vahetult enne ultraheli-voomõõtur it täpsusega 
±0,3 kPa;
e)kui soojusvahetit ei ole ultraheli-v oomõõtur ist ülesv oolu paiga ldatud, tuleb lahjendatud heitg aaside 
vooluhulka, mida on korrigeeritud tavatingimust ele vastav aks, hoida katse käigus püsival tasemel. 
Selleks võib kasutada imiseadme, vooluventiili või muud meetodit.
3.4. Püsimahuproo vivõtu süsteemi kalibreer imine
3.4.1. Üldnõuded
3.4.1.1. Püsimahuproo vivõtu süste emi (CVS-süs teem) kalibreer itakse täpse voomõõturi ja piiramisseadise abil tabelis 
A5/4 loetletud inter vallidega. Süsteemi läbivat vooluhulka mõõdetak se eri rõhul ning registreer itaks e ka 
süst eemi juhtimisparameetr id ja seostatak se need vooga. Kasutatakse dünaamilist voomõõtur it (nt 
kalibreer itud Ventur i toru, laminaar voolu element (LFE), kalibreer itud turbiinmõõtur), millega saab teha 
mõõtmisi püsimahuproo vi võtmisel esinevat e suur te vooluhulkad e juures. Seade peab olema tõendatud 
mõõte täpsusega.
3.4.1.2. Järgmist es punktides kirjeldatakse mahtpumba, kriitilise ja allahelikiir useg a Ventur i torude ning ultraheli- 
voomõõtur i kalibreer imise meet odeid, mille puhul kasutatakse piisaval t täpset laminaarse voo mõõtur it, 
ning ühtlasi kontrollitakse kalibreer imise nõuet elevastavust statistiliselt.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/317  
3.4.2. Mahtpumba (PDP) kalibreer imine
3.4.2.1. Järgmises kalibreer imise kirjelduses käsitletakse kalibreer imiseks vajalikke seadmeid, katsek onfiguratsiooni 
ja mitmesuguseid püsimahuproovivõtu pumba vooluhulg a määramisek s mõõdeta vaid parameetreid. Kõik 
pumba parameetr id mõõdetak se samal ajal selleg a jadaühenduses oleva voomõõtur i parameetr ite kaudu. 
Koostatakse graafi k pumba sisselaske ava juures absoluutsel rõhul ja temperatuur il arvutatud vooluhulg a 
(m3/min) ja pumba asjaomaseid parameetreid hõlmav a korrelatsioonifunktsiooni vahelise seose kohta. 
Seejärel koostatakse pumba voo ja korrelatsioonifunktsiooni vahelist seost väljenda v lineaar võrrand. Kui 
püsimahuproo vivõttur töötab mitmel kiirusel, teha kse kalibreer imine kõigi kasutata vate tööpiirk ondade 
puhul.
3.4.2.2. Selline kalibreer imine põhineb pumba ja voomõõtur ite (iga punkti vooluhulgag a seotud) parameetr ite 
absoluutväär tuse mõõtmisel. Kalibreer imiskõvera täpsuse ja tervikluse tagamisek s järgitakse järgmiseid 
tingimusi:
3.4.2.2.1. Pumba rõhkusid ei mõõdeta mitte pumba sisse- ja väljalask eavadega ühendatud torudes, vaid pumba enese 
rõhumõõt ekohtade kaudu. Pumba ajami kaane ülemise ja alumise osa kesk ele tehtud rõhumõõtek ohtades 
mõjub tegelik pumbasisene rõhk ning seega kajastavad need absoluutse rõhu erinevusi.
3.4.2.2.2. Kalibreer imise ajal hoitak se temperatuur i konstantsena. Laminaarse voo mõõtur on tundlik sisselaske ava 
juures aset leidvat e temperatuur ikõikumiste suhte s ja see põhjustab mõõdetud väär tuse haju mist. 
Temperatuuri astmelised muutused ±1 °C on vastuvõetav ad, kui need toimuvad mitme minuti jook sul.
3.4.2.2.3. Voomõõtur i ja püsimahuproo vivõtu pumba vahelised ühendused ei tohi lekkida.
3.4.2.3. Väljalask eheitmete katse ajal kasutatak se mõõdetud pumbaparameetreid vooluhulga arvutamisek s 
kalibreer imisvõr randi alusel.
3.4.2.4. Käesoleva lisa joonisel A5/6 on esitatud kalibreer imisk onfiguratsiooni näide. Variatsioonid on lubatud juhul, 
kui vastutav asutus on need heaks kiitnud kui võrrelda vat täpsust võimalda vad. Kui kasutatak se joonisel 
A5/6 esitatud konfiguratsiooni, peab järgmist e näita jate mõõtetäp sus jääma allpool sätestatud piiridesse:
baromeetr iline õhurõhk (korrigeeri tud) Pb ±0,03 kPa
ümbr itseva õhu temperatuur T ±0,2 °C
õhutem peratuur laminaar voolu elemendi juures (ETI) ±0,15 °C
hõrendus laminaar voolu elemendi ees (EPI) ±0,01 kPa
rõhukadu laminaar voolu elemendi maatr iksis (EDP) ±0,0015 kPa
õhutem peratuur püsimahuproo vivõtu pumba sisselaskea va 
juures (PTI)±0,2 °C
õhutem peratuur püsimahuproo vivõtu pumba väljalask eava 
juures (PTO)±0,2 °C
hõrendus püsimahuproovi võtu pumba sisselaskea va juures 
(PPI)±0,22 kPa
hõrendus püsimahuproovi võtu pumba väljalask eava juures 
(PPO)±0,22 kPa
pumba pöörete arv katse vältel n ±1 min–1
katse algusest möödunud aeg t (vähemalt 250 s) ±0,1 sET Euroopa Liidu Teata ja L 423/318 26.11.2021  
Joonis A5/6
Mahtpumba kalibreer imise konfiguratsioon
3.4.2.5. Kui süstee m on joonisel A5/6 näidatud viisil ühendatud, seataks e reguleer itav piiramisseade lõpuni avatud 
asendisse ning lastak se püsimahuproovi võtu pumbal enne kalibreer imise alustamist 20 minutit töötada.
3.4.2.5.1. Piiramisseadme ventiil seataks e uuesti voolu piiravass e asendisse, reguleer ides seda järk-järgult pumba 
sisselask eava juures tekkiva hõrenduse suurendamisek s (umbes 1 kPa kaupa) selliselt, et kalibreer imiseks 
saadakse kokku vähemalt kuus andmepunkti. Süste emil lastakse kolme minuti vältel stabiliseer uda ja 
seejärel korratakse andmek ogumist.
3.4.2.5.2. Õhu vooluhulk (Q s) igas katsepunktis arvutatakse voomõõtur i andmete põhjal tootja ettenähtud meet odil ja 
väljendatakse standardkujul (m3/min).
3.4.2.5.3. Seejärel arvutatakse õhu vooluhulk ümber pumba vooluhulg aks (V0, kuupmeetr ites pöörde kohta) pumba 
sisselask eava juures mõõdetud absoluutsel temperatuur il ja rõhul.
V0¼Qs
n×Tp
273:15K×101:325kPa
Pp
kus:
V0 on pumba vooluhulk (m 3/pööre) Tp ja Pp juures;
Qs on õhu vooluhulk (m3/min) 101,325 kPa ja 273,15 K (0 °C) juures;
Tp on temperatuur (kelvinit es (K)) pumba sisselaskea va juures;
Pp on absoluutne rõhk (kPa) pumba sisselaske ava juures;
n on pumba pöörlemiskiir us (min–1).
3.4.2.5.4. Pumba pöörlemiskiir usest tulenevate rõhukõikumiste ning pumba libisemisetaseme koostoi me kompensee ­
rimiseks arvutatak se pumba pöörlemiskiir use n, pumba sisselask e- ja väljalask eava juures mõõdetud 
rõhkude vahe ning pumba absoluutse väljalask erõhu vaheline korrelatsioonifunktsioon x0 järgmiselt:
x0¼1
nffiffiffiffiffiffiffiΔPp
PerET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/319  
kus:
x0 on korrelatsioonifunktsioon;
ΔPp on pumba sisselask e- ja väljalask eava juures mõõdetud rõhkude vahe (kPa);
Pe on absoluutne väljalask erõhk ðPPO þPbÞ(kPa).
Lineaarse vähimr uutude meet odiga saadak se järgmised kalibreer imisvõr randid:
V0¼D0 – M×x 0
n¼A – B×ΔP p
kus B ja M on tõusud ning A ja D0 vabaliikmed.
3.4.2.6. Kui püsimahuproo vivõtu süst eem töötab mitmel kiirusel, kalibreer itakse see igal kasutata val kiirusel. Pumba 
erinevatele vooluhulkadele vastavad kalibreer imiskõverad peavad olema ligikaudu paralleelsed ning 
vabaliikmed (D0) peavad pumba vooluhulg a vähenedes kasvama.
3.4.2.7. Võrrandi abil arvutatud väär tused peavad vastama mõõdetud V0 väär tustele täpsusega ±0,5 %. M on igal 
pumbal erinev . Kali breer itakse pärast esmast paigaldam ist ja põhjalikku hooldust.
3.4.3. Kriitilise vooluki iruseg a Ventur i toru kalibreer imine
3.4.3.1. Kriitilise vooluki iruseg a Ventur i toru kalibreer imisel võetak se aluseks selle voo võrrand:
Qs¼KvPffiffiffi
Tp
kus:
Qs on vooluhulk (m3/min);
Kv on kalibreer imisk orda ja;
P on absoluutne rõhk (kPa);
T on absoluutne temperatuur kelv inites (K).
Gaasi vooluhulk on sisselaske rõhu ja temperatuur i funktsioon.
Mõõdetud rõhule, temperatuur ile ja õhu vooluhulgale vastav kalibreer imisk orda ja määratakse käesoleva lisa 
punktides 3.4.3.2–3.4.3.3.3.4 kirjeldatud kalibreer imisega.
3.4.3.2. Kriitilise voolukiir useg a Ventur i toru voo kalibreer imiseks tuleb teha mõõtmised, kusjuures järgmiste 
näita jate mõõtetäps us peab jääma järgmist esse piiridesse:
baromeetr iline õhurõhk (korrigeeri tud) Pb ±0,03 kPa,
õhutem peratuur laminaar voolu elemendi (voomõõtur) 
juures (ETI)±0,15 °C
hõrendus laminaar voolu elemendi ees (EPI) ±0,01 kPa,
rõhukadu laminaar voolu elemendi maatr iksis (EDP) ±0,0015 kPa,
Õhu vooluhulk (Q s) ±0,5 %,
hõrendus kriitilise voolukiir useg a Ventur i toru sisselaskea va 
juures (PPI)±0,02 kPa,
temperatuur Ventur i toru sisselask eava juures (Tv) ±0,2 °C.
3.4.3.3. Seadmed tuleb paiga ldada joonisel A5/7 esitatud skeemi kohaselt ja veenduda, et need ei lekiks . Lekked 
voomõõtur i ja kriitilise voolukiiruse ga Ventur i toru vahel mõjutavad märgata valt kalibreer imistäpsust ning 
seepärast tuleb neid vältida.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/320 26.11.2021  
Joonis A5/7
Kriitilise voolukiir usega Ventur i toru kalibreer imise konfiguratsioon
3.4.3.3.1. Reguleer itav voopiirik seatakse lõpuni avatud asendisse, imiseade lülitataks e sisse ja süst eemil lastakse 
stabiliseer uda. Kogutaks e kokku kõikide mõõteriistade näidud.
3.4.3.3.2. Voopiir iku avatust muudetakse ja Ventur i toru kriitilise voolu piirk onna ulatuses registreer itaks e vähemalt 
kaheksa näitu.
3.4.3.3.3. Kalibreer imise käigus registreer itud andmeid kasutatak se järgmises arvutuses.
3.4.3.3.3.1. Õhu vooluhulk (Q s) igas proov ivõtupunktis arvutatak se tootja ettenähtud meetodil voomõõturi andmete 
põhjal.
Kalibreer imisk ordaja väär tused arvutatak se iga proov ivõtupunkti jaoks järgmiselt:
Kv¼QsffiffiffiffiffiTvp
Pv
kus:
Qs on vooluhulk (m3/min) 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa juures;
Tv on temperatuur Ventur i toru sisselaske ava juures kelv inites (K);
Pv on absoluutne rõhk Ventur i toru sisselaskea va juures (kPa).
3.4.3.3.3.2. Kv esitatakse graafi kul Ventur i toru sisselask erõhu (Pv) funktsioonina. Helikiir usel on Kv suhteliselt 
konstantne. Rõhu langed es (vaakumi suurenedes) voolutõkestus Ventur i torus kaob ning Kv väheneb. Neid 
Kv väär tusi edasistes arvutustes ei kasutata.
3.4.3.3.3.3. Vähemalt kaheks a punkti puhul, mis asuvad kriitilise voolu piirk onnas, arvutatak se aritmeetiline keskmine 
Kv ja standardhälve.
3.4.3.3.3.4. Kui standardhälve on aritmeetilisest kesk misest Kv üle 0,3 % suurem, tuleb võtta parandusmeetmeid.
3.4.4. Allahelikiir usega Ventur i toru (SSV) kalibreer imineET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/321  
3.4.4.1. Allahelikiir usega Ventur i toru kalibreer imine põhineb selle voo võrrandil. Gaasi vooluhulk oleneb 
sisselask eava rõhust ja temperatuur ist ning allahelikiir useg a Ventur i toru sissev oolua va ja ahendi vahelisest 
rõhulangusest.
3.4.4.2. Andmete analüüs
3.4.4.2.1. Õhu voohulka (Q SSV) piiriku iga asendi puhul (vähemalt 16 asendit) arvutatak se tootja ettenähtud meet odil 
voomõõtur i andmete põhjal standardühikutes (m3/s). Vooluhulgak orda ja (Cd) iga seadistuse kohta 
arvutatak se kalibreer imisandmete põhjal järgmiselt:
Cd¼QSSV
d2
V×pp×ffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffiffi ffi
1
T×ðr1:426p  – r1:713pÞ×1
1 – r4
D×r1:426p ! ( )vuut
kus:
QSSV on õhu vooluhulk (m3/s) standardtingimustes (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C));
T on temperatuur Ventur i toru sisselaske ava juures kelv inites (K);
dV on allahelikiir usega Ventur i toru ahendi läbimõõt (m);
rp on allahelikiir usega Ventur i toru ahendi rõhu ja sissev ooluava absoluutse staatilise rõhu suhe 
(1 – Δp
pp);
rD on allahelikiir usega Ventur i toru ahendi läbimõõdu (dV) ja sisselasket oru siseläbimõõdu D suhe;
Cd on allahelikiir usega Ventur i toru vooluhulgak orda ja;
pp on absoluutne rõhk Ventur i toru sisselaskea va juures (kPa).
Allahelikiir usega vooluvahemiku kindlaksteg emiseks koostatakse graafik , kus Cd oleneb ahendi Reynoldsi 
arvust Re. Ahendi Reynoldsi arv arvutatak se järgmiselt:
Re¼A1×QSSV
dV×μ
kus:
μ¼b×T1:5
SþT
A1 on SI-süsteemis 25,55152 (1
m3��min
s��mm
m��
);
QSSV on õhu vooluhulk (m3/s) standardtingimustes (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C));
dV on allahelikiir usega Ventur i toru ahendi läbimõõt (m);
μ on gaas i absoluutne või dünaamiline visk oossus (kg/ms);
b on 1:458×106(empiiri line konstant), kg/ms K0,5;
S on 110,4 (empiiri line konstant) kelv inites (K).
3.4.4.2.2. Kuna QSSV on Re valemis sisendiks, tuleb arvutusi alustada Ventur i toru kalibreer imisel kasutatud QSSV või Cd 
alghinnangut est ja arvutusi korratakse, kuni QSSV väär tused koonduvad. Koonduvusel põhinev meetod peab 
andma täpsusek s vähemalt 0,1 %.
3.4.4.2.3. Vähemalt kuuet eistkümne punkti puhul, mis asuvad allahelikiir useg a voolu piirk onnas, peavad Cd kalibreer i­
miskõvera sobitusvalemist arvutatud väär tused vastama ±0,5 % täpsusega kalibreer imispunktis mõõdetud 
Cd väär tusele.
3.4.5. Ultraheli-v oomõõtur i (UFM) kalibreer imineET Euroopa Liidu Teata ja L 423/322 26.11.2021  
3.4.5.1. UFM kalibreer itakse sobiva võrdlus-voomõõtur i suhte s.
3.4.5.2. Ultraheli-v oomõõtur kalibreer itaks e püsimahuproovi võtu konfiguratsioonis, mida kasutatak se katsekambr is 
(lahjendatud heitg aasi torusti k, imiseade), ja veendutakse leket e puudumises. Vt joonis A5/8.
3.4.5.3. Kui UFM-süsteem ei sisalda soojusvahetit, paigald atak se kalibreer imisvo o konditsioneer imiseks soojendi.
3.4.5.4. Iga kasutata va püsimahuproovivõtuv oo seadistus kalibreer itakse alates ruumit emperatuuri st kuni sõiduki 
katsetamise käigus esineva suur ima temperatuur ini.
3.4.5.5. Ultraheli-v oomõõtur i elektrooniliste osade (temperatuuri - (T) ja rõhuandur id (P)) kalibreer imisel järgitakse 
tootja soovitatud korda.
3.4.5.6. Ultraheli-v oomõõtur i voo kalibreer imiseks tuleb teha mõõtmised, kusjuures järgmist e näita jate (juhul, kui 
kasutatakse laminaar voolu elementi) täpsus peab jääma allpool sätestatud piiridesse:
baromeetr iline õhurõhk (korrigeeri tud) Pb ±0,03 kPa,
õhutem peratuur laminaar voolu elemendi (voomõõtur) 
juures (ETI)±0,15 °C
hõrendus laminaar voolu elemendi ees (EPI) ±0,01 kPa,
rõhukadu laminaar voolu elemendi maatr iksis (EDP) ±0,0015 kPa,
Õhu vooluhulk (Q s) ±0,5 %,
hõrendus UFMi sisselaske ava juures (Pact) ±0,02 kPa,
temperatuur UFMi sisselaskea va juures (Tact) ±0,2 °C.
3.4.5.7. Kord
3.4.5.7.1. Seadmed tuleb paiga ldada joonisel A5/8 esitatud skeemi kohaselt ja veenduda, et need ei lekiks . Lekked 
voomõõtur i ja UFMi vahel mõjutavad märgata valt kalibreer imistäpsust.
Joonis A5/8
UFMi kalibreer imisk onfiguratsioon
3.4.5.7.2. Käivitatak se imiseade. Reguleer itaks e selle kiirust ja/või vooluventiili asendit, et tagada valideer imiseks 
seadistatud voog ja süst eemi stabiliseer umine. Kogutaks e kokku kõikide mõõteriistade näidud.
3.4.5.7.3. Ilma soojusvahetita UFM-süsteemide puhul kasutatakse kalibreer imisõhu temperatuur i tõstmiseks soojendit, 
lastakse stabiliseer uda ja registreer itaks e kõikide mõõteri istade näidud. Tempe ratuur i tõste takse mõistlike 
sammude haaval, kuni saavu tatakse heitmekatses eeldatav suur im lahjendatud heitgaaside temperatuur .ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/323  
3.4.5.7.4. Seejärel lülitataks e soojendi välja ning imiseadme kiirust ja/või vooluv entiili reguleer itaks e järgmise sõiduki 
heitmekatses kasutata va voose adistuse jaoks , mille järel korrataks e kalibreer imisjär jestust.
3.4.5.8. Kalibreer imise käigus registreer itud andmeid kasutatak se järgmist es arvutustes. Õhu vooluhulk (Q s) igas 
proov ivõtupunktis arvutatakse tootja ettenäht ud meet odil voomõõturi andmete põhjal.
Kv¼Qreference
Qs
kus:
Qs on õhu vooluhulk (m3/s) standardtingimustes (101,325 kPa, 273,15 K (0 °C));
Qreference on kalibreer imiseks kasutata va voomõõturi õhuv ooluhulk (m3/s) standardtingimustes 
(101,325 kPa, 273,15 K (0 °C));
Kv on kalibreer imisk orda ja.
Soojusvahetita UFM-süsteemide puhul esitatakse Kv graafikus Tact-ist olenevana.
Kv suur im muutus ei tohi olla kõikide eri temperatuur il mõõdetud Kv väär tuste aritmeetilisest keskmisest üle 
0,3 %.
3.5. Süst eemi kontrollimise kord
3.5.1. Üldnõuded
3.5.1.1. Püsimahuproo vivõtu- ja analüüsisüst eemi kogumõõtetäpsuse määramiseks viiaks e tavalist es 
katsetingimust es käitatav asse süste emi tead aolev kogus heitg aasiühendit ning seejärel analüüsitak se ja 
arvutatak se heitgaasiühendid lisa B7 võrrandite kohaselt. On teada, et käesoleva lisa punktis 3.5.1.1.1 
kirjeldatud kriitilise voolu diafragma meetod ja punktis 3.5.1.1.2 kirjeldatud gravimeetr iline meet od 
tagavad piisa va mõõtetäpsuse.
Suur im lubatud erinevus süste emi sisestatud ja mõõdetud gaasikoguse vahel võib olla ±2 %.
3.5.1.1.1. Kriitilise vooluki iruseg a diafragma (CFO) meet od
CFO meet odiga mõõdetakse puhta gaasi (CO, CO2 või C3H8) püsivoogu, kasutades kriitilise voolukiir useg a 
diafragmag a seadet.
Teadaolev kogus puhast süsinikmonooksiidi, süsinikdiok siidi või propaani juhitakse kalibreer itud kriitilise 
voolu diafragma kaudu püsimahuproovivõtu süste emi. Piisav alt kõrge sisselaske rõhu korral ei olene 
kriitilise vooluki iruseg a diafragma abil reguleer itav vooluhulk q diafragma väljalaske rõhust (kriitiline voog). 
Püsimahuproo vivõtu süste emil lastakse töötada tavapärase väljalaske heitmete katse tingimustes ja 
järgnevaks analüüsik s võimaldatak se piisavalt aega. Proov ivõtuk otti kogutud gaasi analüüsitakse tavapäraste 
seadmet ega (vt käesoleva lisa punkt 4.1) ning tulemusi võrreldak se teadaolevat e gaasiproovide omadega . Kui 
kõrvalekalle on üle 2 %, tuleb leida ja kõrvaldada selle põhjus.
3.5.1.1.2. Gravimeetr iline meet od
Puhta gaasi (CO, CO 2 või C3H8) kogust mõõdetakse grav imeetr ilise meetodig a.
Puhta süsinikmonooksiidi, süsinikdiok siidi või propaaniga täidetud väikes e ballooni kaal tuleb määrata 
±0,01 g kordustäpsusega . Püsimahuproov ivõtu süst eemil lastakse töötada tavapärase väljalaske heitmete 
katse tingimustes ning süste emi juhitaks e puhast gaasi nii kaua, et analüüsimiseks olek s piisaval t aega. 
Kasutatud puhta gaasi kogus määratakse massier inevuse mõõtmisega. Kotti kogutud gaasi analüüsitakse 
tavapäraste heitgaasi analüüsik s kasutata vate seadmeteg a, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 4.1. 
Seejärel võrreldakse tulemusi varem arvutatud kontsentratsioonidega. Kui kõrvalekalle on üle 2 %, tuleb 
leida ja kõrvaldada selle põhjus.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/324 26.11.2021  
4. Heitmemõõtesead med
4.1. Gaasiliste heitmete mõõtmise seadmed
4.1.1. Süst eemi ülevaade
4.1.1.1. Analüüsiks võetakse lahjendatud heitg aasidest ja lahjendusõhust püsivalt propor tsionaalne proov .
4.1.1.2. Gaasiliste heitmet e kogused määratakse propor tsionaalse proov i heitmek ontsentratsiooni ja katse vältel 
mõõdetud kogumahu põhjal. Heitmete kontsentratsiooni proovis korrigeeritaks e, et võtta arvesse 
heitühendite kontsentratsiooni lahjendusõhus.
4.1.2. Nõuded proovivõtusüst eemile
4.1.2.1. Lahjendatud heitg aasi proov võetak se imiseadmest ülesvoolu.
Erandina käesoleva lisa punktidest 4.1.3.1 (süsivesinike proovivõtu süsteem), 4.2 (tahket e osak este massi 
mõõtmise seadmed) ja 4.3 (tahket e osakes te arvu mõõtmise seadmed) võidakse lahjendatud heitg aasi proov 
võtta konditsioneer imisseadmetest (kui neid on) allav oolu.
4.1.2.2. Kottidega proov ivõtusüsteemi vooluhulk määratak se selline, et lahjendusõhku ja lahjendatud heitgaasi 
jõuaks kottidesse kontsentratsiooni mõõtmiseks piisavas koguses, aga et see ei oleks üle 0,3 % lahjendatud 
heitg aaside vooluhulgast (v.a juhul, kui lahjendatud heitg aasi koti täitmismahtu ei lisata integreer itud 
püsimahuproo vivõtu mahule).
4.1.2.3. Lahjendusõhu proov võetak se lahjendusõhu sisselaskea va lähedalt (filtri olemasolu korral pärast filtrit).
4.1.2.4. Lahjendusõhu proov ei tohi olla saastunud segamiskambr ist pärinevat e heitg aasidega.
4.1.2.5. Lahjendusõhu proovivõ tumäär peab olema võrrelda v lahjendatud heitgaa side omag a.
4.1.2.6. Proov ivõtutoim ingute käigus kasutatavad mater jalid ei tohi muuta heitühendite kontsentratsiooni.
4.1.2.7. Tahket e osakest e eemaldamiseks proov ist võib kasutada filtreid.
4.1.2.8. Heitgaas ide juhtimiseks kasutatavad ventiilid peavad olema kiiresti reguleer itavad ja kiire toim ega.
4.1.2.9. Kolmikventiilide ja proov ivõtuk ottide vahel võib kasutada kotipoolsest otsast automaatsel t sulguvaid 
gaasitihedaid kiirliitmikk e. Proov ide juhtimiseks analüsaatorisse võib kasutada ka muid süst eeme (näiteks 
kolmiksulgeklappe).
4.1.2.10. Proov ide säilitamine
4.1.2.10.1. Gaasiproo vid kogutakse proov ivõtuk ottidesse, mis on piisa va mahutavuseg a, et mitte takistada gaas i voolu.
4.1.2.10.2. Kottide mater jal peab olema selline, et pärast 30 minuti möödumist ei mõjuta see mõõtmist ega 
gaasiproovide keemilist koostist üle ±2 % (nt lamineer itud polüetüleen-/polüamiidkile või fluor itud 
polümeersed süsivesinikud).
4.1.3. Proov ivõtusüste emidET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/325  
4.1.3.1. Süsivesinik e proovivõtusüst eem (kuumleek -ionisatsioondet ektor – HFID)
4.1.3.1.1. Süsivesinik e proovivõtusüst eem peab koosnema kuumutata vast gaasisondist, torust, filtrist ja pumbast. 
Proov võetakse soojusvahetist (kui olemas) ülesv oolu. Gaasisond peab olema paigald atud heitg aaside 
sisselask eavast tahke te osakes te gaasisondi ga samale kaugusele nii, et kumbki ei mõjuta teise talitlust. 
Gaasisondi siseläbimõõt peab olema vähemalt 4 mm.
4.1.3.1.2. Kuumutussüst eem peab hoidma kõiki kuumutata vaid osi temperatuur il 190 °C ±10 °C.
4.1.3.1.3. Mõõdetud süsivesinike kontsentratsiooni aritmeetiline kesk mine leitak se sekundipõhiste andmet e summa 
jagamisel faasi või katse kestusega.
4.1.3.1.4. Kuumutata vale proov ivõtutorul e peab olema paigaldatud kuumutata v filter (FH), mis eemaldab ≥ 0,3 μm 
tahk etest osakest est 99 %, et eraldada analüüsiks vajalikust pidevast gaasivoost kõik tahked osake sed.
4.1.3.1.5. Proov ivõtusüste emi viiteaeg (gaas isondist analüsaatori sisselaske avani) ei tohi ületada nelja sekundit.
4.1.3.1.6. Representatiivse proovi saamiseks kasutatakse kuumleek -ionisatsioonidetekt orit koos konstantse 
massiv ooluhulga (soojusvaheti) süst eemiga, välja arvatud juhul, kui kasutatakse püsimahuproovivõtu voo 
mahu varieerumise kompen seer imist.
4.1.4. Analüsaat orid
4.1.4.1. Gaasianalüüsi üldnõuded
4.1.4.1.1. Analüsaat orite mõõte piirk ond peab vastama heitg aasiproovis sisalduvate ühendite kontsentratsiooni 
mõõtmiseks nõutavale täpsusele.
4.1.4.1.2. Kui pole määratletud teisiti, ei tohi mõõtmisvead ületada ±2 % (analüsaat ori sisemine viga ), arvestamata 
kalibreer imisg aaside kontrollväär tust.
4.1.4.1.3. Ümbr itseva õhu proov mõõdetak se sama mõõtepi irkonnag a samal analüsaatoril.
4.1.4.1.4. Enne analüsaatorit ei tohi kasutada ühtki gaasi kuivatamise seadet, kui ei ole tõendatud, et see ei mõjuta 
ühendite sisaldust gaasiv oolus.
4.1.4.2. Süsinikmonooksiidi (CO) ja süsinikdioksiidi (CO 2) analüüs
Kasutatak se mittelah utavat infrapunakiirguse (NDIR) absor ptsioonitajur it.
4.1.4.3. Süsivesinik e (HC) analüüs kõikide kütust e puhul (v.a diislikütus)
Kasutatak se leekionisatsioondetek tori (FID) tüüpi analüsaatorit, mis on kalibreer itud propaaniga, mida 
väljendatakse süsinikuaat omite ekvivalendina (C1).
4.1.4.4. Süsivesinik e (HC) analüüs diislikütuse puhul ja soovi korral muude kütuste puhul
Kasutatak se temperatuur ini 190 °C ±10 °C kuumutatud kuumleek -ionisatsioondete ktori tüüpi analüsaator it 
detektori, klappide, torustikuga jms. Analüsaat or kalibreer itakse propaaniga, mille kogust väljendataks e 
süsinikuaat omite (C1) ekvivalendina.
4.1.4.5. Metaani (CH4) analüüsET Euroopa Liidu Teata ja L 423/326 26.11.2021  
Kasutada tuleb kas gaasikromat ograafi koos leekionisatsioondetekt origa või leekionisatsioondetekt orit (FID) 
koos metaanist erinevate süsivesinike eraldajag a (NMC-FID), mis on kalibreer itud metaani või propaaniga, 
väljendatuna süsinikuaatomit e ekvivalendina (C1).
4.1.4.6. Lämmastik oksiidide (NO x) analüüs
Kasutada tuleb kas kemolumine stsentsanalüsaator it (CLA) või resonantsneeldumisega mittelahuta vat 
ultra violett-tajuri t (NDUV).
4.1.4.11. Vesiniku (H2) analüüs (kui asjak ohane)
Kasutada tuleb vesinikug a kalibreer itud sekt or-tüüpi massispektromeetr ial põhinevat analüsaatorit .
4.1.4.12. Vee (H2O) analüüs (kui on asjak ohane)
Kasutatak se mittelahut avat infrapunakiirguse (NDIR) absor ptsioonitajur it. NDIR kalibreer itakse kas veeaur u 
või propüleenig a (C3H6). Kui NDIR kalibreer itaks e veeaur uga, tagatakse, et torudes ja ühendustes ei saaks 
vesi kalibreer imise käigus kondenseer uda. Kui NDIR kalibreer itaks e propüleenig a, esitab analüsaator i tootja 
teabe propüleeni kontsentratsiooni veeaur u kontsentratsiooniks ümberar vutamise kohta. Analüsaatori 
tootja kontrollib teisendamisväär tusi regulaarselt ja vähemalt kord aastas.
4.1.5. Soov itatavat e süstee mide kirjeldus
4.1.5.1. Joonisel A5/9 on skema atiliselt kujutatud gaasiliste heitmete proov ivõtusüsteem.
Joonis A5/9
Väljalaskeheitmete täisv oolahjendussüsteemi skeem
4.1.5.2. Süst eemi osade näited on toodud allpool.
4.1.5.2.1. Kak s gaasisondi pidevak s proo vide võtmisek s lahjendusõhust ning lahjendatud heitgaasi ja õhu segust.
4.1.5.2.2. Filter analüüsik s kogutud gaasivoogudest tahk ete osakest e eemaldamisek s.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/327  
4.1.5.2.3. Pumbad ja vooregulaat orid katse käigus gaasisondidega võetav ate lahjendatud heitgaasi ja lahjendusõhu 
proov ide püsiva ja ühtlase voo tagamiseks ning proov ivõtugaasi vooluhulk peavad olema sellised, et iga 
katse lõppedes olek s saadud proov i kogus analüüsi tegemiseks piisav .
4.1.5.2.4. Kiirventiilid proov ivõtugaasi püsiva voo juhtimiseks kogumisk ottidesse või väljalaske avasse.
4.1.5.2.5. Gaasitihedad kiirlukustuvad liitmikud kiirventiilide ja kogumisk ottide vahel. Liitmikud peavad kotipoolsest 
otsast automaat selt sulguma. Alte rnatiivina võib proov ide juhtimiseks analüsaatorisse kasutada ka muid 
seadmeid (näiteks kolmikkraane).
4.1.5.2.6. Kotid lahjendatud heitg aasi ja lahjendusõhu proov ide kogumiseks katse jooksul.
4.1.5.2.7. Kriitilise vooluki iruseg a Ventur i toru lahjendatud heitg aasist propor tsionaalset e proovide võtmisek s (ainult 
kriitilise voolukiir useg a Ventur i toruga püsimahuproo vivõtu korral).
4.1.5.3. Kuumleek -ionisatsioondete ktor i (HFID) abil süsivesinik e proovide võtmiseks vajalikud lisaosad, nagu on 
näidatud joonisel A5/10.
4.1.5.3.1. Kuumutata v gaasisond lahjendustunnelis, mis asub tahket e osakest e proov ivõttur itega vertikaalselt samal 
tasandil.
4.1.5.3.2. Kuumutata v filter pärast proovivõtuk ohta ja enne kuumleek -ionisatsioondete ktor it.
4.1.5.3.3. Kuumutata vad valikuventiilid null-/kalibreer imisg aasimahuti ja kuumleek -ionisatsioondete ktor i vahel.
4.1.5.3.4. Süsivesinik e kontsentratsiooni hetkväär tuste integreer imise ja registreer imise seadmed.
4.1.5.3.5. Kuumutata vad proov ivõtutorud ja kuumutatavad osised kuumutatava gaasisondi ja kuumleek -ionisatsioon ­
detektori vahel.
Joonis A5/10
Osised süsiv esinike proo vivõtuk s kuumleek -ionisatsioonidetektor iga
4.2. Tahket e osakest e massi mõõtmise seadmedET Euroopa Liidu Teata ja L 423/328 26.11.2021  
4.2.1. Spetsifikatsioon
4.2.1.1. Süst eemi ülevaade
4.2.1.1.1. Tahket e osake ste proov ivõtuseade koosneb lahjendustunnelis asuvast gaas isondist (PSP), tahke te osakest e 
ülekandet orust (PTT), filtrihoidja(te)st (FH), pumbast (pumpadest), vooregulaatoritest ja mõõtesea dmetest. 
Vt joonised A5/11, A5/12 ja A5/13.
4.2.1.1.2. Võib kasutada tahk ete osakes te eelseparaatori t (PCF) (nt tsüklon- või iner tsseparaat or). Sellisel juhul on 
soovitata v paigaldada see filtrihoidjast ülesv oolu.
Joonis A5/11
Alter natiivse tahk ete osakeste gaasisondi konfiguratsioon
4.2.1.2. Üldnõuded
4.2.1.2.1. Gaasisond tahk ete osakes te proovi võtmiseks gaasiv oost tuleb panna lahjendustunnelisse selliselt, et 
homog eensest lahjendusõhu ja heitg aasi segust saaks võtta gaas ivoo representatiivse proovi ning et see 
asuks soojusvahetist (kui olemas) ülesvoolu.
4.2.1.2.2. Tahket e osakest e proov i võtmise vooluhulk peab olema propor tsionaalne lahjendatud heitg aasi kogumassi ­
vooluhulgag a lahjendustunnelis (lubatud hälve ±5 %). Tahket e osakest e proovivõtu propor tsionaalsust 
kontrollitakse süsteemi kasutuselevõtmise käigus ja vastavalt vastutav a asutuse nõuet ele.
4.2.1.2.3. Proov ivõtuks lahjendatud heitg aasi hoitak se tahket e osak este filtri pinnast kuni 20 cm üles- või allavoolu 
temperatuur il üle 20 °C ja alla 52 °C. Selle saavu tamiseks võib tahke te osake ste proov ivõtusüst eemi osiseid 
kuumutada või isoleer ida.
Kui 52 °C piir perioodilise regener eerimisega katse käigus ületatakse, suurendatak se püsimahuproo vivõtu 
vooluhulka või kasutatakse topeltlahjendust (eeldusel, et püsimahuproo vivõtu vooluhulk on juba piisav ega 
põhjusta proov ivõtusüsteemis, proov ivõtuk ottides ega analüütilises süst eemis kondenseer umist).
4.2.1.2.4. Tahket e osakes te proov võetak se üheltainsalt filtrilt, mis on paiga ldatud filtrihoidjale, mis asub lahjendatud 
heitg aasi voos, millest proovi võetakse.
4.2.1.2.5. Kõik lahjendamata ja lahjendatud heitga asiga kokkupuutuvad lahjendus- ja proov ivõtusüste emi osad alates 
väljalask etorust kuni filtrihoidjani peavad olema sellise tehnilise lahendusega, et tahked osakes ed 
sadestuksid või muunduksid võimalikult vähe. Kõik osad peavad olema valmistatud elektr it juhtivast 
mat erjalist, mis ei reagee ri heitg aasis sisalduvate ainet ega, ja need peavad olema maandatud, et hoida ära 
elektrostaatilist toimet.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/329  
4.2.1.2.6. Kui vooluhulga muutusi ei ole võimalik kompen seer ida, tuleb kasutada käesoleva lisa punktis 3.3.5.1 või 
3.3.6.4.2 nimetatud soojusvahetit ja temperatuur iregulaat orit, et tagada süstee mis konstantne vooluhulk ja 
propor tsionaalne proov ivõtumäär .
4.2.1.2.7. Tahket e osakest e massi mõõtmiseks vajalikku temperatuur i mõõdetakse täpsuseg a ±1 °C ja reagee rimisajag a 
(t90–t10) kuni 15 sekundit.
4.2.1.2.8. Lahjendustunnelist tulevat proov ivõtuvoogu mõõdetak se täpsusega ±2,5 % näidust või ±1,5 % skaala 
lõppväär tusest (olenevalt sellest, kumb on väiksem ).
Püsimahuproo vivõtu tunnelis liikuva proov ivõtuvoo täpsust tuleb järgida ka siis, kui kasutatakse topeltlah ­
jendamist. Seega peavad sekundaarse lahjendusõhu voo mõõtmine ja juhtimine ning lahjendatud heitga asi 
vooluhulgad läbi filtri olema täpsemad.
4.2.1.2.9. Kõik tahke te osake ste massi mõõtmisek s vajali kud andmed tuleb registreer ida sagedusega 1 Hz või kiiremini. 
Tavaliselt on need järgmised:
a)lahjendatud heitg aasi temperatuur tahket e osakest e proov ivõtufi ltri juures;
b)proov ivõtuv oo vooluhulk;
c)sekundaarse lahjendusõhu vooluhulk (kui kasutatakse sekundaarset lahjendust);
d)sekundaarse lahjendusõhu temperatuur (kui kasutatak se sekundaarset lahjendust).
4.2.1.2.10. Topeltlahjenduse süst eemide korral ei mõõdeta lisa B7 punktis 3.3.2 määratletud lahjendustunnelist (Vep) 
ülekantud lahjendatud heitgaasi mõõtet äpsust, mis on võrrandis, mitte otse, vaid tehakse kindlaks 
vooluhulga erinevuse mõõtmise teel.
Tahket e osakest e proovivõtufiltreid läbivate topeltlahjendatud heitga aside mõõtmiseks ja juhtimiseks ning 
sekundaarse lahjendusõhu mõõtmiseks/juhtimisek s kasutatud voomõõturite mõõtetäpsus peab olema 
piisa v, et mahuer inevus (Vep) vastaks mõõte täpsuse nõuetele ja ühek ordse lahjenduse jaoks kindlaks 
määratud propor tsionaalsete proov ide võtmise nõuet ele.
Nõuet, et heitg aasi püsimahuproovi võtu lahjendustunnelis, lahjendatud heitga asi voo mõõtmise süst eemis, 
püsimahuproo vivõtu kottide täitmise ega analüüsimise süste emides ei tohi tekkida kondenseer umist, 
kohaldatakse ka juhul, kui kasutatak se topeltlahjendam ist.
4.2.1.2.11. Iga tahke te osake ste proovivõtu- ja topeltlahjendamise süstee mis kasutatud voomõõtur peab tootja nõuete 
kohaselt läbima lineaarsuse kontrolli.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/330 26.11.2021  
Joonis A5/12
Tahket e osake ste proo vivõtusüsteem
Joonis A5/13
Topeltlahjendusega süst eem tahkete osakeste proo vivõtuks
4.2.1.3. Erinõuded
4.2.1.3.1. GaasisondET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/331  
4.2.1.3.1.1. Gaasisiondi granulomeetr iline võimekus peab vastama käesoleva lisa punktis 4.2.1.3.1.4 nõutule. 
Soov itatavalt tuleks sellise jõudluse saavu tamiseks kasutada teravaser valist sondi, mille avatud ots on otse 
voolusuunas, ja lisaks eelseparaatorit (tsüklon või iner tsseparaat or vms). Alter natiivina võib kasutada 
sobivat gaasisondi (nt joonisel A5/11 kujutatut) tingimusel, et selle eelsepareer imisjõudlus vastab käesoleva 
lisa punktis 4.2.1.3.1.4 sätes tatule.
4.2.1.3.1.2. Gaasisond peab olema paigald atud heitgaasi sisselaskea vast vähemalt tunneli 10 läbimõõdu kaugusele 
allavoolu ja selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 8 mm.
Kui sama gaasisondig a võetakse samal ajal rohkem kui üks proov , tuleb võetav voog jagada ühesuguste ks 
alamv oogudek s, et vältida proov ivõtumoonutusi.
Kui kasutatakse mitut gaasisondi, peavad need kõik olema terava serva ja avatud otsag a ning suunatud otse 
vastu voolu. Gaasisondid peavad asuma lahjendustunneli piki-keskt elje ümber üksteisest võrdsel kaugustel, 
mis peab olema vähemalt 5 cm.
4.2.1.3.1.3. Gaasisondi otsa ja filtrihoidja vaheline kaugus peab olema vähemalt viis sondi läbimõõtu, kuid mitte üle 
2 000 mm.
4.2.1.3.1.4. Eelseparaat or (tsüklon, iner tsseparaat or jne) peab asetsema filtrihoidjast ülesv oolu. Tahkete osakest e massi 
proov i võtmisek s valitud mahulise vooluhulg a juures peab eelseparaator eraldama 50 % tahk etest 
osak estest, mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm. Tahke te osak este massi proovi võtmisek s valitud 
mahulise vooluhulg a juures peab eelseparaat orisse suunatud 1 μm suur uste tahk ete osakes te massist 
ruumalaühiku kohta väljuma vähemalt 99 %.
4.2.1.3.2. Tahket e osakest e ülekandetoru (PTT)
Toru kõver used peavad olema siledad ja võimalikult suure raadiusega .
4.2.1.3.3. Sekundaar ne lahjendamine
4.2.1.3.3.1. Tahket e osak este massi mõõtmiseks püsimahuproo vivõttur ist saadud proov i võib lahjendada veel korra 
vastav alt järgmistele nõudmistel e.
4.2.1.3.3.1.1. Sekundaar ne lahjendusõhk filtreer itakse läbi mat erjali, mis suudab vähendada filtrit kõige kergemini läbiva 
suur useg a osakest e hulka ≥ 99,95 %, või läbi HEP A filtri, mille klass on standardi EN 1822:2009 järgi 
vähemalt H13. Soovi korral võib juhtida lahjendusõhu enne HEP A filtrisse jõudmist läbi puusöekihi. Enne 
HEP A filtrit ja pärast söefiltr it (kui seda kasutatakse) on soovitatav paigald ada lisaks jämeosake ste filter .
4.2.1.3.3.1.2. Sekundaar ne lahjendusõhk tuleks juhtida tahk ete osake ste ülekandetorr u lahjendustunnelis oleva 
lahjendatud heitg aasi väljalask eavale võimalikult lähedalt.
4.2.1.3.3.1.3. Viibeaeg sekundaarse lahjendatud õhu sisselask ekohast filtri pinnani peab olema vähemalt 0,25 sekundit, 
kuid mitte üle 5 sekundi.
4.2.1.3.3.1.4. Kui topeltlahjendatud proov juhitaks e püsimahuproovivõtturisse tagasi, valitak se proov i tagasi juhtimise 
koht nii, et see ei häir iks proov ivõttur ist muude proovide võtmist.
4.2.1.3.4. Proov ivõtupump ja voomõõtur
4.2.1.3.4.1. Proov ivõtuga asi voo mõõtmise seade peab koosnema pumpad est, gaasivoo regulaatori test ja 
voomõõtur itest.
4.2.1.3.4.2. Gaasiv oo temperatuur voomõõturis ei tohi kõikuda üle ±3 °C, välja arvatud:
a)siis, kui proov ivõtu voomõõturi reaalajas jälgimine ja voo reguleer imine toimuvad sagedusel 1 Hz või 
sagedamini;
b)rege nereer imist sisaldav a katse ajal sõidukit e puhul, mis on varustatud perioodiliselt regener eeritavate 
järelt öötlusseadmeteg a.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/332 26.11.2021  
Kui mahulise vooluhulg a muutus on filtri liigse koormatuse tõttu lubamatult suur , tunnistatakse katse 
kehtetuks. Uue katse jaoks tuleb vooluhulka vähendada.
4.2.1.3.5. Filter ja filtrihoidja
4.2.1.3.5.1. Filtr ist allav oolu paigald atak se voolusuun da ventiil. Ventiil peab avanema ja sulguma katse alguses ja lõpus 
ühe sekundi jooksul.
4.2.1.3.5.2. Konkreetse katse puhul reguleer itaks e gaas ivoo kiirus vahetult filtri ees algselt vahemikku 20–105 cm/s ja 
katse alguses nii, et see ei ületa 105 cm/s, kui lahjendussüste emi kasutatak se selliselt, et selle vooluhulk on 
püsimahuproo vivõttur i vooluhulgag a propor tsionaalne.
4.2.1.3.5.3. Filtr itena kasutatak se fluorosüsinikkatte ga klaaskiudfiltreid või fluorosüsinikmembraanfi ltreid.
Filtr i pinnani jõudva gaasivoolu kiirusel vähemalt 5,33 cm/s peab 0,3 μm dioktüülf talaadiosake ste ning 
polüalf aolefi iniosak este CS 68649-12-7 ja CS 68037-01-4 kogumise tõhusus olema kõikide filtritüüpide 
puhul vähemalt 99 %, kusjuures mõõtmine peab toimuma vastav alt ühele järgmist est standardit est.
a)U.S.A. Depar tment of Defe nse Test Method Standard, MIL -STD-282 method 102.8: DOP -Smoke 
Penetration of Aerosol-Filter Element [Ameer ika Ühendr iikide kaitseminist eeriumi katsemeetod ite 
standard MIL -STD-282, meet od 102.8: dioktüülf talaadisuitsu läbiminek aerosoolfiltr ielemendist];
b)U.S.A. Depar tment of Defense Test Method Standard, MIL -STD-282 method 502.1.1: DOP -Smoke 
Penetration of Gas-Mask Caniste rs [Ameer ika Ühendr iikide kaitseminist eeriumi katsemeetodit e standard 
MIL-STD-282, meetod 502.1.1: dioktüülf talaadisuitsu läbiminek gaasimaski kurnast];
c)Institute of Environmental Sciences and Techn ology , IEST -RP-CC021: Testing HEP A and ULP A Filte r 
Media [Ameer ika Ühendr iikide keskkonnate aduste ja tehnol oogia instituudi standard IEST -RP-CC021: 
HEP A ja ULP A filtri mater jalide katsetamine].
4.2.1.3.5.4. Filtr ihoidja tehniline lahendus peab võimaldama saavutada voo ühtlase jaotuse filtri sadestuspinnal. Filter 
peab olema ümmargune ja vähemalt 1 075 mm2 sadestusalag a.
4.2.2. Kaalumiskambr i (või -ruumi) ja analüütiliste kaalude spetsif ikatsioonid
4.2.2.1. Kaalumiskambr i (või ruumi) tingimused
a)Tahket e osakest e kaalumise kambr i (või -ruumi) temperatuur peab olema vahemikus 22 ± 2 °C 
(võimaluse korral 22 ± 1 °C) kogu filtrite ettevalmistamise ja kaalumise aja.
b)Niiskust tuleb hoida kastepunktis alla 10,5 °C ja suhteline niiskus peab olema 45 ± 8 %.
c)Lubatud on minimaalsed kõrvalekalded kaalumiskambr i (või -ruumi) temperatuur i- ja niiskusnõuetest, 
kui nende koguk estus ühe filtriettev almistusper ioodi jook sul ei ületa 30 minutit.
d)Kaalumiskambr is (või -ruumis) tuleb vähendada lenduvaid saast eaineid, mis võivad langed a tahk ete 
osake ste filtritele selle stabiliseer umise ajal.
e)Kaalumise ajal ei ole ettenähtud tingimustest kõrvalekaldumine lubatud.
4.2.2.2. Analüütilist e kaalude lineaar ne reageer ing
Filtr i kaalu määramiseks kasutatavad analüütilised kaalud peavad lineaarse regressiooni kasutamisel vastama 
tabelis A5/1 esitatud lineaarsuskr iteer iumidele. See tähendab vähemalt ±2 μg kordustäpsust ja vähemalt 1 μg 
(1 numbr ikoht = 1 μg) lahutusvõimet. Katsetatak se vähemalt nelja võrdset e kaaluer inevusteg a kontrollvihti. 
Nullväär tus peab jääma vahemikku ±1 μg.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/333  
Tabel A5/1
Analüütilist e kaalude taatlemise kriteer iumid 
Mõõtesü steem Vabaliig e (a0) Tõus (a1)Hinnangu 
standardviga (SEE)Determ inatsioonik or-
daja (r2)
Tahket e osakest e kaal ≤ 1 μg 0,99 – 1,01 ≤ 1 % ≥ 0,998
4.2.2.3. Staatilise elektr i mõju kõrvaldamine
Staatilise elektr i mõju neutraliseer itakse. Selleks võib kaalu maandada, asetades selle antistaatilisele alusele ja 
neutraliseer ides tahket e osakes te filtrid enne kaalumist polooniumneutralisaatori või sama väärse mõjuga 
seadme abil. Teise võimalusena võib staatilise elektr i mõju neutraliseer imiseks kasutada staatilise 
elektr ilaengu kompen seer imist.
4.2.2.4. Üleslükke jõu korrektsioon
Proov ivõtu- ja kontrollf iltri kaalu tuleb korrigeerida sellele õhus mõjuva üleslükkejõu alusel. Üleslükke jõu 
korrektsioon oleneb proov ivõtufi ltri tihedusest, õhutihedusest ja kaalu kalibreer imisvihi tihedusest ega 
arvesta tahk ete osakest e endi üleslükkejõudu.
Kui filtrimat erjali tihedus ei ole teada, kasutatak se järgmisi tihedusi:
a)teflonkatteg a klaaskiudfilter: 2 300 kg/m3;
b)teflonmembraanfi lter: 2 144 kg/m3;
c)teflonmembraanfi lter koos polümetüülpente enist kinnitusrõngag a: 920 kg/m3.
Roostevabast terasest kalibreer imisvihtide puhul kasutatak se tihedust 8 000 kg/m3. Kui kalibreer imisviht on 
mõnest muust mater jalist, peab selle tihedus olema teada ja seda tuleb kasutada. Järgida tuleks 
Rahvusvahelise Lega almetroloogia Org anisatsiooni kalibreer imisviht e käsitlevat rahvusvahelist soovitust 
OIML R 111-1 2004(E) (või samaväärn e).
Kasutatak se järgmist võrrandit :
Pef¼Peuncorr ×1 – ρa
ρw
1 – ρa
ρf0
B@1
CA
kus:
Pef on korrigee ritud tahket e osakes te proov i mass (mg);
Peuncor r on korrigee rimata tahke te osakes te proov i mass (mg);
ρa on õhu tihedus (kg/m3);
ρw on kaalude kalibreer imisvihi tihedus (kg/m3);
ρf on tahke te osakes te proov ivõtufil tri tihedus (kg/m3).
Õhu tihedus (ρa) arvutatakse järgmiselt:
ρa¼pb×M mix
R×T a
pb on atmosfääri kogurõhk (kPa);
Ta on kaalumiskeskk onna õhu temperatuur kelv inites (K);
Mmix on kaalumiskeskk onna õhu molaar mass (28,836 g mol–1);
R on molaar ne gaasikonstant, 8,3144 J mol–1 K–1.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/334 26.11.2021  
4.3. Tahket e osakest e arvu mõõtmise seadmed (kui on asjak ohane)
4.3.1. Spetsifikatsioon
4.3.1.1. Süst eemi ülevaade
4.3.1.1.1. Tahket e osakest e proov ivõtusüsteem peab sisaldama gaasisondi või proov ivõtuk ohta lahjendussüsteemis 
homog eenselt segunenud voost proov i võtmisek s, tahket e osakest e loendur ist (PNC) ülesvoolu paiknevast 
lenduvat e tahket e osakes te püüdur ist (VPR) ja sobivast ülekandet orustikust. Vt joonis A5/14.
4.3.1.1.2. Soov itatav on paigaldada lenduvat e tahket e osakes te püüdur i sisselaskea va ette tahket e osake ste 
eelseparaat or (nt tsüklon, iner tsseparaator vms). Tahket e osake ste proov i võtmisek s valitud mahulise 
vooluhulga juures peab eelseparaator eraldama 2,5–10 μm tahke test osakest est 50 %. Tahket e osakest e 
proov i võtmisek s valitud mahulise vooluhulg a juures peab eelseparaat orisse suunatud 1 μm suur uste 
tahk ete osakest e massist ruumalaühiku kohta väljuma vähemalt 99 %.
Alternatiivina on eelseparaatorin a lubatud kasutada ka gaasisondi, mis toim ib sobiva tahket e osak este 
suur use eelseparaat orina, nagu on näidatud joonisel A5/11.
4.3.1.2. Üldnõuded
4.3.1.2.1. Tahket e osakest e proo vivõtuk oht peab asuma lahjendussüste emis. Topeltlahjendamise korral peab osakest e 
proov ivõtuk oht asuma esmases lahjendussüst eemis.
4.3.1.2.1.1. Gaasisondi otsik (PSP) ja ülekandetoru moodusta vad ühesk oos tahk ete osak este ülekandesüsteem i (PTS). 
Tahket e osakest e ülekandesüsteem suunab proovi lahjendustunnelist lenduvat e tahk ete osake ste püüdur i 
sisselask esse. Tahket e osakest e ülekandesüsteem peab vastama järgmist ele tingimust ele.
a)Gaasisond peab olema paiga ldatud heitg aasi sisselaskek ohast vähemalt tunneli 10 läbimõõdu võrra 
allavoolu, otsikuga vastu gaasiv oolu tunnelis ning otsiku telg paralleelselt lahjendustunneli telgedeg a.
b)Gaasisond peab paiknema võimalikust konditsioneer imisseadmest (nt soojusvahetist) ülesv oolu.
c)Gaasisond peab olema paigutatud lahjendustorusse selliselt, et proov võetak se lahjendusõhu ja heitg aasi 
homog eensest segust.
4.3.1.2.1.2. Ülekandesüst eemi läbiv proov ivõtugaa s peab vastama järgmistele tingimust ele.
a)Väljalask eheitmete täisvoolahjendussüst eemi kasutamise korral peab voo Reynoldsi arv Re olema alla 
1 700 .
b)Topeltlahjendamise korral peab voo Reynoldsi arv Re torus gaasisondist või proovivõtuk ohast allav oolu 
olema alla 1 700 .
c)Selle viibeaeg peab olema ≤ 3 sekundit.
4.3.1.2.1.3. Vastuvõetavaks loetakse ka muud ülekandesüsteemi proov ivõtuk onfiguratsioonid, mille puhul on võimalik 
tõendada samaväärset 30 nm suur uste tahke te osake ste läbivool u.
4.3.1.2.1.4. Väljalask etoru (OT), mis suunab lahjendatud proovivõtug aasi lenduvat e osakest e püüdur ist tahk ete osake ste 
loendur i sisselaske sse, peab vastama järgmistele tingimustel e:
a)selle siseläbimõõt peab olema ≥ 4 mm;
b)proov ivõtug aasi viibeaeg peab olema ≤ 0,8 sekundit.
4.3.1.2.1.5. Vastuvõetavaks loetakse ka muud väljalask etoru proovivõtuk onfigurats ioonid, mille puhul on võimalik 
tõendada samaväärset 30 nm suur uste tahke te osake ste läbivool u.
4.3.1.2.2. Lenduvat e tahk ete osakest e püüdur peab sisaldama proov ivõtugaasi lahjendamise seadet ja lenduvat e tahk ete 
osak este püüdur it.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/335  
4.3.1.2.3. Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasig a kokkupuutuvad lahjendus- ja proov ivõtusüste emi osad alates 
heitg aasi väljalaske torust kuni tahk ete osakest e loendur ini peavad olema sellise tehnilise lahendusega, et 
tahk ed osakesed sadestuk s võimalikult vähe. Kõik osad peavad olema valmistatud elektr it juhtivast 
mat erjalist, mis ei reagee ri heitg aasis sisalduvate ainet ega, ja need peavad olema maandatud, et hoida ära 
elektrostaatilist toimet.
4.3.1.2.4. Tahket e osake ste proovivõtusüst eem peab olema kooskõlas aerosooli proovivõtu hea tavag a, millega 
nähakse ette, et tuleb vältida järske pööranguid ja muutusi ristlõikes , kasutada siledat sisepinda ja 
vähendada proovivõtut oru pikkust miinimumini. Ristlõike järkjärguline muutumine on lubatud.
4.3.1.3. Erinõuded
4.3.1.3.1. Tahket e osakest e proov ei tohi enne loendur it läbida pumpa.
4.3.1.3.2. Soov itatak se kasutada proovi eelseparaat orit.
4.3.1.3.3. Proov i katsek s ettevalmistamise seade peab vastama järgmistele tingimust ele:
a)võimaldama proov i lahjendada üks või mitu korda, et saavutada tahket e osakest e arvuline 
kontsentratsioon, mis on alla tahket e osake ste loendur i üksikute osak este loendusrežiimi ülemise 
piirmäära, ning hoiab gaas i temperatuur i loendur i sisselaske juures alla 35 °C;
b)sisaldama esmast kuumutamisega lahjendamise etappi, mille tulemusena proov i temperatuur on 
vahemikus ≥ 150 °C ja ≤ 350 °C ± 10 °C ning lahjendustegur vähemalt 10;
c)hoidma kuumutamisel nominaalset töötemperatuur i pidevalt vahemikus ≥ 150 °C ja ≤ 400 °C ± 10 °C;
d)andma märku sellest, kas kuumutamine toim ub ettenähtud tööt empe ratuur il või mitte;
e)olema loodud saavutama 100 nm elektr ilise liikuvuse läbimõõduga tahke te osak este sisseimbumise 
efektiivsusek s vähemalt 70 %;
f)tagama, et lenduvat e tahket e osake ste püüdur is ei ole tahket e osake ste kontsentratsiooni vähendustegur 
(frðdiÞ) 30 nm ja 50 nm elektr ilise liikuvuse läbimõõduga osakest e puhul vastav alt mitte üle 30 % 
ja 20 % suurem ega üle 5 % väik sem kui 100 nm elektr ilise liikuvuse läbimõõduga tahket e osak este 
puhul.
Tahkete osakest e kontsentratsiooni vähenduste gur osake ste kõikide suur uste frðdiÞpuhul tuleb arvutada 
järgmiselt:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
kus:
NinðdiÞ on läbimõõduga di tahk ete osakest e kontsentratsioon ülesv oolu;
NoutðdiÞ on läbimõõduga di tahk ete osakest e kontsentratsioon allavoolu;
di on tahke te osakes te elektr ilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm).
NinðdiÞja NoutðdiÞ tuleb korrigeerida samadele tingimust ele.
Tahkete osakest e kontsentratsiooni aritmeetiliselt keskmine vähendustegur konkreetse lahjendus ­
seadistuse korral fr¯arvutatakse järgmiselt:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Lenduvat e tahk ete osakest e püüdur it on soovitata v kalibreer ida ja valideer ida ühe tervikuna;
g)olema headele insener itavadele vastav a tehnilise lahenduseg a, mis tagab, et tahket e osakest e 
kontsentratsiooni vähendustegur id on kogu katse vältel muutumatud;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/336 26.11.2021  
h)tagama tetrak ontaani (CH 3(CH 2)38CH 3) 30 nm suur uste tahk ete osakest e aurustumise üle 99,0 % 
ulatuses, kui sisselaskek ontsentratsioon on ≥ 10 000 osakest kuupsentimeetr i kohta; selleks tuleb 
tetrak ontaani kuumutada ja selle osarõhku vähendada.
4.3.1.3.4. Tahket e osakest e loendur peab vastama järgmistele tingimustel e:
a)toimima täisv ootingimustel;
b)tagama tõendatult kooskõlas sobiva standardig a vahemikus 1 osake kuupsentimeetr i kohta kuni tahk ete 
osak este loendur i üksikute osake ste loendusrežiimi ülemise mõõtepi irini loendustäpsuse ±10 %. Kui 
kontsentratsioon on alla 100 osake st kuupsentimeetr i kohta, võib olla vaja mõõtmisi, mis on 
keskmistatud pikemate proov ivõtuper ioodide kaupa, et näidata tahk ete osakest e loendur i täpsust kõrgel 
statistilise usaldusväärsuse tasemel;
c)olema lahutusvõimega vähemalt 0,1 tahk et osakest kuupsentimeetr i kohta, kui kontsentratsioon on alla 
100 cm3 kohta;
d)reag eerima tahk ete osakes te arvulisele kontsentratsioonile lineaarselt kogu üksikute osakest e 
loendusrežiimi mõõte piirk onnas;
e)edastama mõõtea ndmeid vähemalt 0,5 Hz sagedusega;
f)olema mõõdetud kontsentratsioonivahemikus alla 5sekundilise reage erimisajag a (t90);
g)sisaldama kokkulangevust e kuni 10 % korrigeerimi se funktsiooni ning võib kasutada käesoleva lisa 
punktis 5.7.1.3 kirjeldatud sisemist kalibreer imist egur it, aga mitte kasutama loendustõhususe 
korrigeerimi seks või määramiseks ühtki muud algor itmi;
h)tagama eri suur useg a tahke te osake ste puhul tabelis A5/2 sätestatud loendustõhususe.
Tabel A5/2
Tahket e osak este loendur i loendust õhusus 
Tahket e osakest e elektr ilise liikuvuse läbimõõt (nm) Tahket e osak este loendur i loendustõhusus (%)
23 ±1 50 ±12
41 ±1 > 90
4.3.1.3.5. Kui tahke te osakes te loendur is kasutatak se vedelikku, vahetataks e seda seadme tootja kindlaksm ääratud 
sagedusega.
4.3.1.3.6. Kui punktis, kus tahket e osakes te loendur is voogu reguleer itaks e, ei hoita püsivat rõhku ja/või temperatuur i, 
tuleb neid mõõta loendur i sisselaske juures, et korrigeerida tahket e osakest e arvulise kontsentratsioon 
standardtingimuste le vastav aks.
4.3.1.3.7. Viibeaeg tahk ete osakest e ülekandesüstee mis, lenduvat e tahk ete osakest e püüdur is ja väljalaske torus ning 
tahk ete osakest e loendur i reag eerimise aeg (t90) kokku ei tohi olla üle 20 sekundi.
4.3.1.4. Soov itatava süstee mi kirjeldus
Järgmisena kirjeldatakse soovituslikku tahket e osake ste arvu mõõtmise korda. Ent kasutada võib ka 
süst eeme, mis vastavad käesoleva lisa punktides 4.3.1.2 ja 4.3.1.3 esitatud spetsifikatsioonidele.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/337  
Joonis A5/14
Soo vita tav tahkete osakeste proo vivõtusüsteem
4.3.1.4.1. Proov ivõtusüste emi kirjeldus
4.3.1.4.1.1. Tahket e osak este proov ivõtusüste em peab koosnema lahjendussüsteemis olevast gaasisondi otsakust või 
tahk ete osak este proov ivõtuk ohast, tahket e osakest e ülekandetorus t (PTT), tahk ete osake ste eelseparaat orist 
(PCF) ja lenduvat e tahket e osakes te püüdur ist (VPR), mis on paigald atud tahke te osakest e loendur ist (PNC) 
ülesv oolu.
4.3.1.4.1.2. Lenduvat e tahket e osakes te püüdur peab sisaldama seadmeid, millega proov i lahjendada (tahke te osake ste 
arvulise kontsentratsiooni lahjendid: PND 1 ja PND 2) ja tahk eid osak esi aurustada (aur ustumistoru (ET)).
4.3.1.4.1.3. Gaasisond või proov ivõtuk oht proov i võtmisek s katses tekk ivast gaasivoost peab asuma lahjendustunnelis 
selliselt, et lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust saaks võtta gaasiv oo representatiivse proovi.
5. Kalibreer imissagedu s ja -kord
5.1. Kalibreer imissagedus
Kõik tabelis A5/3 nimetatud mõõteriis tad tuleb kalibreer ida põhjaliku hoolduse käigus või pärast seda.
Tabel A5/3
Mõõter iistade kalibreer imise sagedus 
Mõõt eriista kontroll Inter vall Nõue
Gaasianalüsaat ori linear iseer imine 
(kalibreer imine)Iga 6 kuu tagant ±2 % näidu väär tusest
Vahepealse mõõte vahemiku 
kalibreer imineIga 6 kuu tagant ±2 %
mittelah utav infrapunatajur CO 
jaoks:
CO2/H 2O häir ingudIga kuu –1…3 ppm
NO x muundur i kontroll Iga kuu > 95 %
CH 4 eraldaja kontroll Iga aasta 98 % etaanistET Euroopa Liidu Teata ja L 423/338 26.11.2021  
Leekionisatsioonidet ektori 
reage ering CH 4-leIga aasta Vt käesoleva lisa punkt 5.4.3.
Leekionisatsioonidet ektori  
õhu/kütuse voogPõhjaliku hoolduse ajal Seadme tootja soovituse kohaselt.
Mitt elahutav ultra violett-tajur  
NO/NO 2 jaoks:
H2O ja HC häir ingudPõhjaliku hoolduse ajal Seadme tootja soovituse kohaselt.
Laser -infrapunaspektromeetr id 
(moduleer itud suure 
lahutusvõimeg a kitsasr iba- 
infrapunaanalüsaatorid): 
häir ingut e kontrollIga aasta Seadme tootja soovituse kohaselt.
Kvantkaskaadlaser Iga aasta Seadme tootja soovituse kohaselt.
Gaaskromat ograafi lised meet odid Vt käesoleva lisa punkt 7.2. Vt käesoleva lisa punkt 7.2.
Vedelikkromatog raafilised 
meet odidIga aasta Seadme tootja soovituse kohaselt.
Foto akustika Iga aasta Seadme tootja soovituse kohaselt.
Four ier' teisendusega 
infrapunaspektromeeter (FTIR): 
lineaarsuse kontroll370 päeva jooksul enne katset Vt käesoleva lisa punkt 7.1.
Mikrogrammkaalu lineaarsus Iga aasta Vt käesoleva lisa punkt 4.2.2.2.
Tahket e osakest e loendur (kui on 
asjak ohane)Vt käesoleva lisa punkt 5.7.1.1. Vt käesoleva lisa punkt 5.7.1.3.
Lenduvat e tahke te osakest e püüdur Vt käesoleva lisa punkt 5.7.2.1. Vt käesoleva lisa punkt 5.7.2.
Tabel A5/4
Püsimahuproo vivõttur i (CVS) kalibreer imise sagedus 
CVS Inter vall Nõue
CVSi voog Pärast põhjalikku hooldust ±2 %
Temperatuuri andur Iga aasta ±1 °C
Rõhuandur Iga aasta ±0,4 kPa
Sisselask ekontroll Iga nädal ±2 %
Tabel A5/5
Keskk onnaandmete kalibreer imise sagedus 
Kliima Inter vall Nõue
temperatuur Iga aasta ±1 °C
Kastepunkt Iga aasta ±5 % suhteline õhuniiskus
Ümbr itseva õhu rõhk Iga aasta ±0,4 kPa
Jahutusventilaator Pärast põhjalikku hooldust Vt käesoleva lisa punkt 1.1.1.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/339  
5.2. Analüsaat ori kalibreer imine
5.2.1. Kõiki analüsaatore id kalibreer itakse seadme tootja soovituste kohaselt või nii tihti nagu esitatud tabelis A5/3.
5.2.2. Iga tavapäraselt kasutata v tööpiirk ond linear iseer itaks e järgmise korra kohaselt.
5.2.2.1. Analüsaat ori linear iseer imiskõver määratakse vähemalt viie võimalikult ühepikkuste vahedega kalibreer i­
mispunkti abil. Kõrgeima kontsentratsiooniga kalibreer imisg aasi nominaalne kontsentratsioon peab olema 
vähemalt 80 % skaala lõppväär tusest.
5.2.2.2. Vajaliku kalibreer imisg aaside kontsentratsiooni saamiseks võib kasutada ka gaasijaotur it, milles 
lahjendamine toimub puhastatud N2 või puhastatud sünt eetilise õhuga.
5.2.2.3. Linear iseer imiskõver arvutatakse vähimr uutude meetodil. Kui saadud polünoomi aste on üle 3, peab 
kalibreer imispunktide arv olema kõnealuse polünoomi astmest vähemalt kahe võrra suurem.
5.2.2.4. Linear iseer imiskõver ei tohi erineda ühegi kalibreer imisg aasi nimiväär tusest üle ±2 %.
5.2.2.5. Linear iseer imiskõvera ja linear iseer imispunktide järgi on võimalik kontrollida, kas kalibreer imine on tehtud 
õigesti. Analüsaatori kohta tuleb esitada eelkõig e järgmised andmed:
a)analüsaator ja gaas;
b)mõõte piirk ond;
c)linear iseer imise kuupäev .
5.2.2.6. Kui vastutav asutus on veendunud, et alternati ivse tehnoloogiag a (nt arvuti, elektrooniliselt juhitav 
mõõte piirk onna vahetumine jne) saavu tatakse samaväärn e mõõtet äpsus, on sellist e altern atiivide 
kasutamine lubatud.
5.3. Analüsaat ori nullpunkti ja kalibreer imise kontrollimine
5.3.1. Kõiki tavaliselt kasutatavaid tööpiirk ondi kontrollitakse enne iga analüüsimist käesoleva lisa punktide 
5.3.1.1 ja 5.3.1.2 kohaselt.
5.3.1.1. Kalibreer imist kontrollitakse nullg aasi ja kalibreer imisg aasi lisa B6 punkti 2.14.2.3 kohaselt.
5.3.1.2. Pärast katset tuleb nullgaasi ja sama kalibreer imisg aasiga teha uus kontroll lisa B6 punkti 2.14.2.4 kohaselt.
5.4. Leek -ionisatsioondetekt ori (FID) süsivesinik e näidu kontrollimine
5.4.1. Detektori reagee ringu optimeeri mine
Leekionisatsioonidet ektor reguleer itakse tootja soovituste kohaselt. Kõig e tavalisemas tööpiirk onnas tuleb 
kasutada õhu ja propaani segu.
5.4.2. Süsivesinik e analüsaator i kalibreer imine
5.4.2.1. Analüsaat ori kalibreer imisel tuleb kasutada õhu ja propaani segu ning puhastatud sünteetilist õhku.
5.4.2.2. Tuleb koostada käesoleva lisa punktis 5.2.2 kirjeldatud kalibreer imiskõver .
5.4.3. Erinevate süsivesinike kalibreer imisteguri d ja soovitatavad piirnormidET Euroopa Liidu Teata ja L 423/340 26.11.2021  
5.4.3.1. Konkreetse süsivesinikuga seotud kalibreer imisteguri ks (Rf) on detektori C1 näidu ja balloonis oleva gaasi 
kontsentratsiooni suhe, väljendatuna ppm C1-na.
Kontrollgaasi kontsentratsioon peab tekitama näidu, mis moodustab antud mõõtepiirk onna puhul ligikaudu 
80 % skaala lõppväär tusest. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega ±2 %, võtt es aluseks mahuliselt 
väljendatud grav imeetr ilise standardi. Peale selle valmistatakse gaasiballoon katsek s ette, hoides seda 
24 tundi temperatuur il 20–30 °C.
5.4.3.2. Metaanit egur it (Rf CH4) tuleb mõõta ja määrata analüsaatori kasutuselevõtmisel ning pärast seda igal aastal 
või pärast põhjalikku hooldust (olenevalt sellest, kumb on varasem).
Propüleeni kalibreer imist egur it (Rf C3H6 ) ja tolueeni reage erimisteguri t (Rf C7H8) tuleb mõõta analüsaatori 
kasutuselevõtmisel. Soovitata v on neid tegureid mõõta põhjalikul hooldusel või pärast seda, kui hooldus 
neid mõjutada võib.
Kontrollgaasid ja soovitata vad kalibreer imisteguri d on järgmised:
Metaan ja puhastatud õhk: 0:95 <RfCH4<1:15
või 1,00 < Rf < 1,05 maag aasi/biometaani sõidukite puhul
Propüleen ja puhastatud õhk: 0:85 <RfC3H6 <1:10
Tolueen ja puhastatud õhk: 0:85 <RfC7H8 <1:10
Tegur id vastavad propaani ja puhastatud õhu kalibreer imisteguri le (Rf) 1,00.
5.5. NO x muundur i tõhususe kontrollimise katse kord
5.5.1. NO 2 NO-ks muundamiseks mõeldud muundur ite tõhususe määramisek s kasutatak se osonaat orit, järgides 
joonisel A5/15 esitatud katseskee mi ja allpool kirjeldatud tegevusk orda.
5.5.1.1. Analüsaat or kalibreer itaks e kõige sagedamini kasutatavas mõõtepiirk onnas tootja spetsif ikatsioonide 
kohaselt, kasutades selleks null- ja kalibreer imisg aasi (mille NO sisaldus peab olema ligikaudu 80 % 
mõõte piirk onnast ning gaasisegu NO 2 kontsentratsioon alla 5 % NO kontsentratsioonist). NO x analüsaator 
peab olema NO mõõtmise režiimis, et kalibreer imisg aas ei läbiks muundur it. Kontsentratsiooninäit tuleb 
registreer ida.
5.5.1.2. Kalibreer imisgaasi voole lisatakse T-liitmiku kaudu pidevalt hapnikku või sünteetilist õhku, kuni mõõdetud 
kontsentratsioon on ligikaudu 10 % alla käesoleva lisa punktis 5.5.1.1 sätestatud kalibreer imisk ontsen ­
tratsiooni. Kontsentratsiooninäit (c) tuleb registreer ida. Osonaato r on kogu kõnealuse protsessi vältel välja 
lülitatud.
5.5.1.3. Seejärel osonaat or aktiveer itakse, et tekitada piisaval hulgal osooni, alandamaks NO kontsentratsiooni 20 % 
ni (minimaalselt 10 %ni) käesoleva lisa punktis 5.5.1.1 sätestatud kalibreer imisk ontsentratsioonist. 
Kontsentratsiooninäit (d) tuleb registreer ida.
5.5.1.4. Seejärel lülitataks e NO x-i analüsaator ümber NO x režiimile, nii et gaasisegu (mis sisaldab NO, NO 2, O2 ja N2) 
liigub nüüd läbi muundur i. Kontsentratsiooninäit (a) tuleb registreer ida.
5.5.1.5. Seejärel lülitataks e osonaat or välja. Käesoleva lisa punktis 5.5.1.2 kirjeldatud gaaside segu peab minema läbi 
muundur i detektori sse. Kontsentratsiooninäit (b) tuleb registreer ida.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/341  
Joonis A5/15
NO x muundur i tõhususe kontrollimise katse kord
5.5.1.6. Väljalülitatud osonaator iga süsteemis katke stataks e ka hapniku või sünt eetilise õhu juurdevool . Seejärel ei 
tohi analüsaatori NO 2 näit ületada käesoleva lisa punktis 5.5.1.1 sätestatud väär tust üle 5 %.
5.5.1.7. NO x muundur i protsentuaalne tõhusus arvutatakse käesoleva lisa punktide 5.5.1.2–5.5.1.5 kohaselt 
määratud kontsentratsioonide a, b, c ja d abil järgmiselt:
Efficiency ¼ 1þa – b
c – d��
×100
Muundur i tõhusus ei tohi olla alla 95 %. Muundur i tõhusust kontrollitak se tabelis A5/3 määratud 
sagedusega.
5.6. Mikrogrammkaalu kalibreer imine
Tahket e osakest e proov ivõtufiltr ite kaalumiseks kasutatavat mikrogrammkaalu tuleb kalibreer ida tõendatult 
kooskõlas riikliku või rahvusvahelise standardig a. Kaal peab vastama käesoleva lisa punktis 4.2.2.2 
sätestatud lineaarsusnõuet ele. Lineaarsust tuleb kontrollida vähemalt üks kord 12 kuu jooksul või süsteemi 
remondi või sellise muudatuse korral, mis võib kalibreer imist mõjutada.
5.7. Tahket e osakest e proovivõ tusüsteemi kalibreer imine ja valideer imine (kui on vaja määrata tahk ete osake ste 
arvu)
Kalibreer imise ja valideer imise meet odit e näited on kättesaadavad aadressil http://www .unece.org/trans/ 
main/wp29/wp29wgs/wp29gr pe/pm pFCP .html .
5.7.1. Tahket e osakest e loendur i (PNC) kalibreer imine
5.7.1.1. Vastutav asutus peab tagama tahk ete osake ste loendur i kalibreer imistunnistuse olemasolu, mis kinnitab selle 
vastav ust asjaomasele standardile 13 kuu jooksul enne heitmekatset. Kalibreer imiste vahel jälgitak se 
loendur i loendustõhusust või vahetataks e selle tahti iga 6 kuu tagant. Vt joonised A5/16 ja A5/17. Tahket e 
osak este loendur i loendustõhusust võidakse jälgida tahk ete osak este etalonloendur i või vähemalt kahe muu 
tahk ete osakest e mõõteloen duriga võrreldes. Kui tahk ete osakest e loendur esitab tahket e osakes te arvu 
kontsentratsioonid, mis jäävad etalonloendur iga või kahest või enamast loendur ist koosneva rühmaga 
saadud kontsentratsioonide aritmeetilisest keskmisest ±10 % piiresse, loetakse tahk ete osake ste loendur it 
stabiilseks, vastasel juhul on vaja seda hooldada. Kui kasutatakse mitut tahket e osakest e loendur it, võib 
võrdlussõidukit katsetada järjestikku erinevates katsekambr ites, millel kõigil on oma tahket e osakest e 
loendur .ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/342 26.11.2021  
Joonis A5/16
Tavapärane tahkete osakeste loendur i iga-aast ane hooldusg raaf ik
Joonis A5/17
Tahket e osak este loendur i iga-aast ane pikk hooldusg raaf ik (kui täielik kalibreer imine on viibinud)
5.7.1.2. Pärast iga põhjalikku hooldust tuleb tahk ete osakest e loendur uuesti kalibreer ida ja väljastada uus kalibreer i­
mistunnistus.
5.7.1.3. Kalibreer imine peab tõendatult vastama riiklikule või rahvusvahelisele kalibreer imise standardmeeto dile, 
milles võrreldak se kalibreer itava tahk ete osakest e loendur i tulemust:
a)kalibreer itud aerosool-elektromeetr i omaga, võtt es samal ajal proove ka elektrostaatiliselt 
fraktsioneer itud kalibreer imisosak estest, või
b)eespool kirjeldatud meetodi kohaselt kalibreer itud muu tahket e osakes te loendur i tulemusega.
5.7.1.3.1. Punkti 5.7.1.3 alapunktis a sätestatud nõuet e täitmiseks tuleb kalibreer imisel kasutada vähemalt kuut 
standardk ontsentratsiooni, mis jaguneks üle kogu tahket e osakest e loendur i mõõtepiirk onna võimalikult 
ühesuur uste vahedega.
5.7.1.3.2. Punkti 5.7.1.3 alapunktis b sätestatud nõuete täitmiseks tuleb kalibreer imisel kasutada vähemalt kuut 
standardk ontsentratsiooni, mis jaguneks üle kogu tahket e osake ste loendur i mõõtepi irkonna. Vähemalt 
kolm kontsentratsiooni peavad olema alla 1 000 osakes e kuupsentimeetr i kohta, ülejäänud peavad olema 
lineaarset e vahedega vahemikus 1 000 osakesest kuupsentimeetr i kohta kuni loendur i üksikute osakest e 
loendusrežiimi ülemise mõõtepi irini.
5.7.1.3.3. Punkti 5.7.1.3 alapunktide a ja b nõuet e täitmisek s peavad valitud kontsentratsioonid hõlmama nominaalset 
null-k ontsentratsiooni, mis saavu tatakse vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluvate või 
võrdväärse tõhususega HEP A filtrite ühendamisel iga seadme sisselask ega. Kui tahk ete osake ste loendur i 
kalibreer imisel ei kasutata kalibreer imist egur it, võib mõõdetud kontsentratsioon iga kasutatud 
kontsentratsiooni (v.a null-k ontsentratsiooni) korral erineda standardk ontsentratsioonist ±10 %, vastasel 
korral kalibreer itav tahk ete osakest e loendur ei kvalif itseer u. Kahe andmek ogumi jaoks arvutatakse 
vähimr uutude meet odil lineaarse regressioonisirge tõus ja see dokumente eritaks e. Kalibreer itava tahk ete 
osak este loendur i puhul kasutatak se kalibreer imist egur it, mis on pöördvõrdeline gradiendiga. Näitude 
lineaarsus arvutatakse kahe andmek ogumi Pearsoni korrelatsioonik ordaja (r) ruuduna ja see peab olema 
vähemalt 0,97. Nii gradiendi kui ka r2 arvutamisel pannakse lineaarse regressiooni sirge läbi koordinaatide 
alguspunkti (null-k ontsentratsioon mõlemal seadmel).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/343  
5.7.1.4. Kalibreer imisel tuleb käesoleva lisa punkti 4.3.1.3.4 alapunkti h kohaselt kontrollida ka tahke te osak este 
loendur i võimet avastada tahkeid osake si, mille elektr ilise liikuvuse läbimõõt on 23 nm. Loendur i võimet 
loendada tahk eid osake si, mille elektr ilise liikuvuse läbimõõt on 41 nm, ei ole vaja kontrollida.
5.7.2. Lenduvat e tahk ete osakest e püüdur i kalibreer imine ja valideer imine
5.7.2.1. Lenduvat e tahk ete osake ste püüdur i tahke te osakes te kontsentratsiooni vähendustegureid kõikide 
lahjendusastmete puhul seadme kinnitatud nominaalset e töötemperatuur ide juures kalibreer itakse uuel 
seadmel ja pärast igat põhjalikku hooldust. Püüdur i tahke te osakest e kontsentratsiooni vähendusteguri 
perioodilise valideer imise nõue hõlmab vaid selle kontrollimist ühelainsal seadistusel, mida tavaliselt 
kasutatakse tahmafi ltriga sõidukiteg a seotud mõõtmiseks. Vastuta v asutus peab taga ma lenduvate tahk ete 
osak este püüdur i kalibreer imis- ja valideer imistunnistuse olemasolu 6 kuu jook sul enne heitmekatset. Kui 
lenduvat e tahket e osakes te püüdur il on temperatuur iandur id, võib valideer imist e vahe olla 13 kuud.
Lenduvat e tahk ete osakest e püüdur it on soovitata v kalibreer ida ja valideer ida ühe tervikuna.
Lenduvat e tahk ete osak este püüdur it kontrollitakse tahket e osakest e kontsentratsiooni vähendusteguri 
määramiseks sellist e tahke te osakest e abil, mille elektr ilise liikuvuse läbimõõt on 30, 50 ja 100 nm. 
Lenduvat e tahk ete osakes te püüdur i tahket e osakest e kontsentratsiooni vähenduste gurid (frðdÞ) peavad 
30 ja 50 nm elektr ilise liikuvuse läbimõõduga tahk ete osakes te puhul olema vastav alt mitte üle 30 % 
ja 20 % suuremad ning mitte üle 5 % väiksemad kui 100 nm elektr ilise liikuvuse läbimõõduga tahket e 
osak este puhul. Valideer imiseks peab tahket e osakest e kontsentratsiooni vähendust egur i aritmeetiline 
keskmine olema lenduvat e tahk ete osakest e püüdur i esmase kalibreer imise käigus määratud tahket e 
osak este kontsentratsiooni aritmeetiliselt keskm isest vähenduste gurist fr¯±10 %.
5.7.2.2. Kontrollaerosool peab sisaldama tahkeid osake si, mille elektr ilise liikuvuse läbimõõt on 30, 50 ja 100 nm, 
ning tahk ete osakest e miinimumk ontsentratsioon lenduvat e tahket e osake ste püüdur i sisselaske juures peab 
olema 5 000 osake st kuupsentimeetr i kohta. Alternatiivina võib valideer imiseks kasutada polüdispersset 
aerosooli, mille elektr ilise liikuvuse mediaanläbimõõt on 50 nm. Kontrollaerosool peab olema lenduvat e 
tahk ete osakest e püüdur i tööt emp eratuur idel term iliselt püsiv . Tahket e osakes te arvulist kontsentratsiooni 
tuleb mõõta osistest nii üles- kui ka allav oolu.
Tahkete osake ste kontsentratsiooni vähendustegur monodisperssete tahk ete osakest e kõikide suur uste frðdiÞ
jaoks arvutatak se järgmiselt:
frðdiÞ¼NinðdiÞ
NoutðdiÞ
kus:
NinðdiÞ on läbimõõduga di tahk ete osakest e kontsentratsioon ülesv oolu;
NoutðdiÞ on läbimõõduga di tahk ete osakest e kontsentratsioon allavoolu;
di on tahke te osakes te elektr ilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm).
NinðdiÞja NoutðdiÞ tuleb korrigeerida samadele tingimust ele.
Tahkete osake ste kontsentratsiooni aritmeetiliselt kesk mine vähendust egur konkreetse lahjendusseadistuse 
korral fr¯arvutatakse järgmiselt:
fr¯¼frð30nmÞþf rð50nmÞþf rð100nmÞ
3
Kui valideer imiseks kasutatak se polüdispersset 50 nm aerosooli, arvutatakse tahke te osakest e 
kontsentratsiooni aritmeetiliselt keskmine vähendust egur fv¯konkreetse lahjendusseadistuse korral 
järgmiselt:
fv¯¼Nin
NoutET Euroopa Liidu Teata ja L 423/344 26.11.2021  
kus:
Nin on tahke te osakes te kontsentratsioon ülesvoolu;
Nout on tahke te osakes te kontsentratsioon allav oolu.
5.7.2.3. Kui sisselask ekontsentratsioon on ≥ 10 000 osakest kuusentimeetr i kohta, peab lenduvat e tahke te osak este 
püüdur kõrvaldama vähemalt 30 nm elektr ilise liikuvuse läbimõõduga tetrakontaani (CH 3(CH2)38CH 3) 
tahk etest osakest est minimaalse lahjendusseadistuse korral ja tootja soovitatud töötemperatuur il 99,0 %.
5.7.3. Tahket e osakest e arvu mõõtmissüste emi kontrollimine
Igak uisel kontrollimisel kalibreer itud voomõõtur iga ei tohi tahk ete osak este loendur isse sisenev vooluhulk 
erineda loendur i nimiv ooluhulgast üle 5 %.
5.8. Segam isseadme mõõtetäps us
Kui käesoleva lisa punktis 5.2 määratletud kalibreer imistes kasutatakse gaasijaotur it, peab segamisseade 
võimaldama määrata lahjendatud kalibreer imisgaaside kontsentratsioone ±2 % täpsusega. Kalibreer i­
miskõverat kontrollitakse vahepealse mõõtevahe miku piires, järgides käesoleva lisa punkti 5.3. Kali breer i­
misg aasi korral, mille kontsentratsioon on alla 50 % analüsaator i mõõtepi irkonnast, peab näit jääma 
tõendatud kontsentratsioonist 2 % piiresse.
6. Etalong aasid
(Ainult 1B-tase)
Kui järgmise lubatud tolerantsig a gaase ei ole Jaapani kalibreer imist eenuse süsteemis (JCSS) saada, võib 
kasutada kätte saadavat kõige vähem suurema tolerantsiga gaas i.
6.1. Puhtad gaasid
6.1.1. Kõik ppm-ina esitatud väär tused tähenda vad miljondikk e mahu järgi (vpm)
6.1.2. Vajaduse korral peavad kalibreer imiseks ja kasutamisek s saadaval olema järgmised gaasid:
6.1.2.1. lämmastik:
puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO 2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm N2O, ≤ 0,1 ppm NH 3.
6.1.2.2. sünt eetiline õhk:
puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO 2, ≤ 0,1 ppm NO, ≤ 0,1 ppm NO 2; hapnikusisaldus 
18 ja 21 mahuprotsendi vahel;
6.1.2.3. hapnik:
puhtus: > 99,5 mahuprotsenti O2;
6.1.2.4. vesinik (ja heeliumi või lämmastikku sisaldav segu):
puhtus: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO 2; vesinikusisaldus 39 ja 41 mahuprotsendi vahel;
6.1.2.5. süsinikmonoksiid:
minimaalne puhtus 99,5 %;
6.1.2.6. propaan:
minimaalne puhtus 99,5 %;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/345  
6.2. Kalibreer imisgaasid
Kalibreer imisgaasi tegelik kontsentratsioon ei tohi erineda ettenähtud väär tusest üle ±1 % või nagu esitatud 
allpool ning peab olema tõendatult seostatav riiklik e ja rahvusvahelist e standardit ega.
Tuleb tagada järgmise koostiseg a gaasisegude kättesaada vus vedelg aasi spetsifikatsioonidega vastavalt 
käesoleva lisa punktile 6.1.2.1 või 6.1.2.2:
a)C3H8 sünteetilises õhus (vt käesoleva lisa punkt 6.1.2.2);
b)CO lämmastikus;
c)CO2 lämmastikus;
d)CH 4 sünt eetilises õhus;
e)NO lämmastikus (kalibreer imisg aasis ei tohi NO 2 olla üle 5 % NO sisaldusest).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/346 26.11.2021  
LISA B6 
1. tüüpi katse kord ja tingimused 
1. KATSETE KIRJELDUS
1.1. 1. tüüpi katse abil kontrollitakse gaas iliste ühendite heidet ja tahk ete osakest e massi, tahk ete osak este arvu (kui 
tahk ete osakes te arvu mõõtmine on nõutav), CO 2 heite massi, kütuse- ja elektr ikulu ning elektr isõiduulatust 
kohaldata vas WLTP katsetsüklis ning kütuse- ja/või energiakulu seire seadme täpsust (kui on asjak ohane).
1.1.1. Katsed viiakse läbi käesoleva lisa punktis 2 või lisa B8 punktis 3 kirjeldatud meet odi kohaselt täiselektr i-, 
hübr iidelektr i- ja suruvesinik -kütuseelemendiga hübr iidsõidukite puhul. Võetakse heitg aaside, tahket e 
osake ste massi ja arvu proov id (kui tahk ete osak este arvu mõõtmine on nõutav) ning neid analüüsitakse 
ettenähtud meetodit ega.
1.1.2. Kui etalonkütuseks on veeldatud naftagaas või maag aas/biometaan, kohaldataks e lisaks järgmisi sätte id.
1.1.2.1. Algsõiduki väljalask eheitmeteg a seotud tüübikinnitus
1.1.2.1.1. Algsõiduk peaks tõendama, et see suudab kohanduda mis tahes koostiseg a kütusega, mida võib turul esineda. 
Veeldatud naftagaasi puhul varieerub C3/C4 sisaldus. Maagaasi/biometaani puhul on tavaliselt kaks kütuseliiki: 
suure kütt eväär tusega kütus (H-g aas) ja väikse kütte väär tusega kütus (L-gaas), kusjuures mõlema kütt eväär tus 
kõigub märkimisväärselt ; need erinevad märgata valt Wobbe indeksi poolest. Nimetatud variatsioonid 
kajastuvad ka etalonkütustes.
1.1.2.1.2. Veeldatud naftagaasil ning maagaasil/biometaanil töötavat e sõidukite puhul katsetatakse algsõidukit/ 
algsõiduk eid 1. tüüpi katses kahe lisas B3 nimetatud äärmusliku etalonkütusega. Kui maag aasi/biometaani 
puhul kasutatak se praktikas ühelt kütuselt teisele üleminekuks lülitit, siis tüübikinnituse ajal seda lülitit ei 
kasutata. Sellisel juhul võib tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse nõusolekul pikendada käesoleva lisa punktis 
2.6 osutatud katsek s ettevalmistamise tsüklit.
1.1.2.1.3. Sõiduk loetak se nõuetel e vastava ks, kui käesoleva lisa punktis 1.1.2.1.2 nimetatud katsete ja etalonkütuste 
korral vastab sõiduk heitk oguste piirnormidele.
1.1.2.1.4. Veeldatud naftagaasil või maag aasil/biometaanil töötavate sõidukit e puhul määratak se iga saaste aine 
heitk ogust e suhe (r) järgmiselt:
Kütuse tüüp/tüübid Etalonkütused r-i arvutamine
Veeldatud naftagaas ja bensiin või ainult 
veeldatud naftagaasKütus Ar¼B
AKütus B
Maag aas/biometaan ja bensiin või ainult 
maag aas/biometaanKütus G20r¼G25
G20Kütus G25
1.1.2.2. Tüüpk onna liikme väljalask eheitmete heaksk iitmine:
Tüübikinnituse saamiseks tüüpk onna liikmest ühekütuselisele gaasisõidukile ja gaas irežiimil töötavale 
kahekütuselisele gaas isõidukile, mille kütuseks on veeldatud naftagaas või maag aas/biometaan, tehakse 
1. tüüpi katse ühe gaasetalonkütusega. Etalonkütuseks võib olla ükskõik kumb gaasetalonkütus. Sõiduk 
loetakse vastava ks, kui täidetud on järgmised nõuded:ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/347  
1.1.2.2.1. sõiduk vastab käesoleva eeskir ja punktis 6.3.6.3 esitatud tüüpk onna liikme määratlusele;
1.1.2.2.2. kui katsekütuseks on veeldatud naftaga asi puhul etalonkütus A või maag aasi/biometaani puhul G20, 
korrutatakse heitk ogus käesoleva lisa punkti 1.1.2.1.4 kohaselt arvutatud asjaomase teguriga r, juhul kui r > 
1; kui r < 1, ei ole korrigeerimine vajalik;
1.1.2.2.3. kui katsekütuseks on veeldatud naftaga asi puhul etalonkütus B või maag aasi/biometaani puhul G25, jagatakse 
heitk ogus käesoleva lisa punkti 1.1.2.1.4 kohaselt arvutatud asjaomase teguriga r, juhul kui r < 1; kui r > 1, ei 
ole korrigeerimine vajalik;
1.1.2.2.4. tootja soovil võib 1. tüüpi katse teha mõlema etalonkütusega nii, et korrigee rimine ei ole vajalik;
1.1.2.2.5. asjaomase kategoor ia piirnormidele peavad vastama sõidukil nii mõõdetud kui ka arvutatud heitk ogused;
1.1.2.2.6. kui sama mootoriga tehakse korduvaid katseid, tuleb kõigepealt keskmistada etalonkütusega G20 või A ja 
etalonkütusega G25 või B saadud tulemused; tegur „r“ arvutatak se välja nende kesk miste tulemust e põhjal;
1.1.2.2.7. Ilma et see piiraks käesoleva lisa punkti 2.6.4.1.2 kohaldamist, on 1. tüüpi katses lubatud kasutada üksnes 
bensiini või – gaasirežiimis töötamise korral – bensiini koos gaasiga vaid tingimusel, et gaasi energiatar ve on 
üle 80 protsendi katse käigus tarbitud koguenergiast. See osakaal arvutatakse käesoleva lisa liites 3 sätestatud 
meet odi kohaselt.
1.2. Katsete arv määratakse joonisel A6/1 esitatud voosk eemi kohaselt. Piirnorm on käesoleva eeskir ja tabelis 1 
esitatud vastav a normeer itud heitme suur im lubatud väär tus.
1.2.1. Joonisel A6/1 esitatud vooskeemi tuleb kasutada üksnes kogu kohaldatava WLTP katsetsükli, mitte üksikute 
faaside suhtes.
1.2.2. Katsetulemusteks on väär tused, mis on saadud lisa B7 ja lisa B8 järelt öötlustabelites märgitud kohaldatavat e 
korrektsioonide tegemisel.
1.2.3. Tsükli koguväär tuste leidmine
1.2.3.1. Kui ükskõik millise katse käigus ületatakse mõni normeer itud heitmet e piirnorm, teha kse sõiduki kohta 
negatiivne otsus.
1.2.3.2. Olenevalt sõidukitüübist peab tootja deklareer ima (nagu asjak ohane) nii CO 2 heite massi, elektr ikulu, 
kütusekulu ja kütusesäästlikkuse tsükli koguväär tuse kui ka elektr isõiduulatuse (AER) ja täiselektr isõiduki 
sõiduulatuse (PER) vastav alt tabelile A6/1.
1.2.3.3. (1A-tase)
Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukit e elektr ikulu deklareer itud väär tust laetuskulurežiimis ei määrata 
vastav alt joonisele A6/1. See loetakse tüübikinnitusväär tuseks, juhul kui deklareer itud CO2 väär tus on 
tüübikinnitusväär tusena heaks kiidetud. Kui see nii ei ole, loetakse tüübikinnitusväär tuseks elektr ikulu 
mõõdetud väär tus. Asjak ohasel juhul esitatakse vastutav ale asutusele eelnevalt tõendid deklareer itud CO2 
heite massi ja elektr ikulu korrelatsiooni kohta.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/348 26.11.2021  
(1B-tase)
Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite kütusesäästlikkuse deklareer itud väär tust laetuskulurežiimis ei 
määrata vastavalt joonisele A6/1. See loetakse tüübikinnitusväär tuseks, juhul kui deklareer itud elektr ikulu 
väär tus on tüübikinnitusväär tusena heaks kiidetud. Kui see nii ei ole, loetakse tüübikinnitusväär tuseks 
kütusesäästlikkuse mõõdetud väär tus. Asjak ohasel juhul esitatakse vastutav ale asutusele eelnevalt tõendid 
deklareer itud kütusesäästlikkuse ja elektr ikulu korrelatsiooni kohta.
1.2.3.4. Kui pärast esimest katset on kõik kohaldatava tabeli A6/2 1. real esitatud kriteeri umid täidetud, kiidetak se kõik 
tootja deklareer itud väär tused heaks tüübikinnitusväär tusena. Kui mõni kohaldata va tabeli A6/2 1. real 
esitatud kriteeriumidest on täitmata, tehakse sama sõidukiga teine katse.
1.2.3.5. Pärast teist katset arvutatak se kahe katse aritmeetiliselt keskm ised tulemused. Kui nende aritmeetiliselt 
keskmiste tulemusteg a on kõik kohaldata va tabeli A6/2 2. real esitatud kriteeriumid täidetud, kiidetak se kõik 
tootja deklareer itud väär tused heaks tüübikinnitusväär tusena. Kui mõni kohaldata va tabeli A6/2 2. real 
esitatud kriteeriumidest pole täidetud, tuleb sama sõidukiga teha kolmas katse.
1.2.3.6. Pärast kolmandat katset arvutatakse kolme katse aritmeetiliselt keskm ised tulemused. Kõikide näitajat e puhul, 
mis vastavad kohaldatava tabeli A6/2 3. rea vastav ale kriteer iumile, loetakse deklareer itud väär tus tüübikinni ­
tusväär tuseks. Iga kohaldatava tabeli A6/2 3. rea kohasele kriteeriumile mittev astava näitaja puhul loetakse 
tüübikinnitusväär tuseks aritmeetiline keskm ine.
1.2.3.7. Juhul, kui mõni kohaldatava tabeli A6/2 kriteeriumidest jääb pärast esimest või teist katset täitmata, võib 
tootja soovil või vastuta va asutuse loal väär tused uuesti deklareer ida suuremate heite - või kuluväär tustena või 
väiksemate elektr isõiduulatuse väär tuste na, et vähendada tüübikinnituse jaoks nõutavat e katsete arvu.
1.2.3.8. Vastuvõtuväär tuste määramine
1.2.3.8.1. (Ainult 1A-tase)
Lisaks punkti 1.2.3.8.2 nõude kohaldamisele kasutatak se tabelis A6/2 esitatud katsete arvu kriteeri umiga 
seoses järgmisi dCO2 1, dCO2 2 ja dCO2 3 vastuvõtuväär tusi:
dCO2 1 = 0,990
dCO2 2 = 0,995
dCO2 3 = 1,000
1.2.3.8.2. (Ainult 1A-tase)
Kui laetuskulurežiimis tehtav 1. tüüpi katse välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite puhul koosneb kahest 
või enamast kohaldata vast WLTP katsetsüklist ja dCO2 x väär tus on alla 1,0, tuleb dCO2 x väär tus asendada 
1,0-ga.
1.2.3.9. Juhul, kui katsetulemus või katsetulemust e keskmine loetakse tüübikinnitusväär tuseks ja kinnitatakse, tuleb 
edasist es arvutustes sellele tulemusele viidata kui deklareer itud väär tusele.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/349  
Tabel A6/1
Tootja deklareer itud väär tuste (tsükli koguväär tuste) suht es kohaldata vad eeskir jad(a)(nagu asjak ohane) 
JõusüsteemAinult 1A-tase
MCO2 (b)
(g/km)1A-tase:
FC
(kg/100 km)1B-tase:
FE (km/l või  
km/kg)Elektr ikulu (c)
(Wh/km)Sõiduulatus 
üksnes 
elektr irežiimis / 
täiselektr isõiduki 
sõiduulatus (c)
(km)
Lisa B6 kohaselt 
katsetatud sõidukid 
(vaid 
sisepõlemismootori ga)MCO2
Lisa B7 punkt 
3.FC
Lisa B7 punkt 
1.4.FE
Lisa B7 punkt 
1.4.– –
NOVC-FCHV –FC CS
Lisa B8 punkt 
4.2.1.2.1.
.FECS
Lisa B8 punkt 
4.2.1.2.1.– –
OVC-FCHVCD – FC ,CD Ei kohaldata EC AC,CD AER
CS – FC CS Ei kohaldata – –
NOVC-HEVMCO2,CS
Lisa B8 punkt 
4.1.1.–FECS
Lisa B8 punkt 
4.1.1.1.– –
OVC-HEVCDMCO2,CD
Lisa B8 punkt 
4.1.2.–FECD
Lisa B8 punkt 
4.6.1.(1A-tase) EC AC,CD
Lisa B8 punkt 4.3.1.
(1B-tase) EC
Lisa B8 punkt 4.6.2.AER
Lisa B8 punkt 
4.4.1.1.
CSMCO2,CS
Lisa B8 punkt 
4.1.1.–FECS
Lisa B8 punkt 
4.1.1.1.– –
PEV – – –EC WLTC
Lisa B8 punkt 4.3.4.2.PER WLTC
Lisa B8 punkt 
4.4.2.
(a)Deklareer itud väär tus on väär tus, millele tehakse vajalikud korrektsioonid (nagu asjak ohane).
(b)Ümardatakse kahe komak ohani vastavalt käesoleva eeskir ja punktile 6.1.8.
(c)Ümardatakse ühe komak ohani vastavalt käesoleva eeskir ja punktile 6.1.8.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/350 26.11.2021  
Joonis A6/1
1. tüüpi katsete arvu voosk eem
Tabel A6/2
Katsete arvu kriteer iumid 
Sõidukit e puhul, millel on ainult sisepõlemismootor , välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite 
puhul 1. tüüpi katse laetushoiurežiimis. 
Katse Hindamisnäitaja Nor meer itud heide 1A-tase: MCO2 1B-tase: FE
Rida 1 Esimene katse Esimese katse 
tulemused≤ eeskir ja 
piirnorm × 0,9≤ deklareer itud 
väär tus × dCO2 1(b))≥ deklareer itud 
väär tus × 1,0
Rida 2 Teine katse Esimese ja teise 
katse tulemust e 
aritmeetiline 
kesk mine≤ eeskir ja 
piirnorm × 1,0 (a)≤ deklareer itud 
väär tus × dCO2 2(b)≥ deklareer itud 
väär tus × 1,0
Rida 3 Kolmas katse Kolme katse 
tulemuste 
aritmeetiline 
kesk mine≤ eeskir ja 
piirnorm × 1,0 (a)≤ deklareer itud 
väär tus × dCO2 3(b)≥ deklareer itud 
väär tus × 1,0)
(a)Ühegi katse tulemus ei tohi ületada eeskir ja piirnorme.
(b)dCO2 1, dCO2 2 ja dCO2 3 määratakse vastavalt käesoleva lisa punktile 1.2.3.8.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/351  
Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite puhul 1. tüüpi katse laetuskulurežiimis.
Katse HindamisnäitajaNor meer itud 
heitmed1A-tase: MCO2, 
CD1B-tase:
EC1A-tase: AER
Rida 1 Esimene 
katseEsimese katse 
tulemused≤ eeskir ja 
piirnorm × 0,9 (a)≤ 
deklareer itud 
väär tus × 
dCO2 1(c)≤ 
deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud 
väär tus × 1,0
Rida 2 Teine katse Esimese ja teise 
katse tulemust e 
aritmeetiline 
kesk mine≤ eeskir ja 
piirnorm × 1,0 (b)≤ 
deklareer itud 
väär tus × 
dCO2 2(c)≤ 
deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud 
väär tus × 1,0
Rida 3 Kolmas 
katseKolme katse 
tulemuste 
aritmeetiline 
kesk mine≤ eeskir ja 
piirnorm × 1,0 (b)≤ 
deklareer itud 
väär tus × 
dCO2 3(c)≤ 
deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud 
väär tus × 1,0
(a)0,9 asendatak se välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite 1. tüüpi laetuskulukatse puhul 1,0-g a ainult juhul, kui laetuskulukatse 
sisaldab kahte või enamat kohaldatavat WLTC tsüklit.
(b)Ühegi katse tulemus ei tohi ületada eeskir ja piirnorme.
(c)dCO2 1, dCO2 2 ja dCO2 3 määratakse vastavalt käesoleva lisa punktile 1.2.3.8.
Täiselektr isõidukite puhul
Katse Hindamisnäitaja Elektr ikulu PER
Rida 1 Esimene katse Esimese katse tulemused ≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud väär tus × 
1,0
Rida 2 Teine katse Esimese ja teise katse 
tulemuste aritmeetiline 
kesk mine≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud väär tus × 
1,0
Rida 3 Kolmas katse Kolme katse tulemust e 
aritmeetiline keskmine≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud väär tus × 
1,0
(Ainult 1A-tase)
Välise laadimiseg a kütuseelemendig a hübr iidsõidukite puhul 1. tüüpi laetuskulukatse.
Katse Hindamisnäitaja FC,CD EC AC,CD AER
Rida 1 Esimene katse Esimese katse 
tulemused≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud 
väär tus × 1,0
Rida 2 Teine katse Esimese ja teise 
katse tulemust e 
aritmeetiline 
kesk mine≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud 
väär tus × 1,0
Rida 3 Kolmas katse Kolme katse 
tulemuste 
aritmeetiline 
kesk mine≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud 
väär tus × 1,0
Välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite puhul laetushoiurežiimis (nagu asjak ohane)
Katse Hindamisnäitaja (1A-tase) FC CS 1B-tase: FE CS
Rida 1 Esimene katse Esimese katse tulemused ≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud väär tus × 
1,0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/352 26.11.2021  
Rida 2 Teine katse Esimese ja teise katse 
tulemuste aritmeetiline 
kesk mine≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud väär tus × 
1,0
Rida 3 Kolmas katse Kolme katse tulemust e 
aritmeetiline keskmine≤ deklareer itud 
väär tus × 1,0≥ deklareer itud väär tus × 
1,0
1.2.4. Faas iomaste väär tuste määramine
1.2.4.1. Faas iomane CO2 väär tus
1.2.4.1.1. Pärast CO2 heite massi deklareer itud tsükli koguväär tuse heakskiitmist tuleb katsetulemuste faasiomaste 
väär tuste aritmeetilist kesk mist (g/km) korrutada korrigee rimist egur iga CO2_AF , et kompen seer ida 
deklareer itud väär tuse ja katsetulemust e erinevust. See korrigeeritud väär tus on CO 2 tüübikinnitusväär tus.
CO2 AF¼Declaredvalue
Phasecombinedvalue
kus:
Phasecombinedvalue ¼ðCO2 aveL×D LÞþðCO2 aveM×D MÞþðCO2 aveH×D HÞþðCO2 aveexH×D exHÞ
DLþD MþD HþD exH
kus:
CO2 aveLon aritmeetiliselt kesk mine CO 2 heite mass L-faasi katsetulemus(t)e puhul (g/km);
CO2 ave M on aritmeetiliselt kesk mine CO 2 heite mass M-faasi katsetulemus(t)e puhul (g/km);
CO2 aveHon aritmeetiliselt kesk mine CO 2 heite mass H-faas i katsetulemus(t)e puhul (g/km);
CO2 ave exHon aritmeetiliselt kesk mine CO 2 heite mass exH-faa si katsetulemus(t)e puhul (g/km);
DL on L-faasi teor eetiline teepikkus (km);
DM on M-faas i teoreetiline teepikkus (km);
DH on H-faasi teore etiline teepikkus (km);
DexH on exH-faasi teor eetiline teepikkus (km).
1.2.4.1.2. Kui CO 2 heite massi deklareer itud tsükli koguväär tust heaks ei kiideta, arvutatakse faasiomane CO 2 
heitk ogust e massi tüübikinnitusväär tus, võtt es vastava faasi kõigi katsetulemuste aritmeetilise keskm ise.
1.2.4.2. Kütusekulu faasiomased väär tused
Kütusekulu väär tus arvutatakse faasiomase CO 2 heite massi abil, kasutades käesoleva lisa punktis 1.2.4.1 
esitatud võrrandeid ja heitk oguste aritmeetilist kesk mist.
2. 1. tüüpi katse
2.1. Ülevaade
2.1.1. 1. tüüpi katse sisaldab ettenähtud etappidena veojõustendi ettevalmistamist, tankimist, temperatuur i 
stabiliseer umist ja katse tegemist.
2.1.2. 1. tüüpi katse hõlmab sõiduki kasutamist rull-veojõusten dil interpolats ioonitüüpk onna puhul kohaldata vas 
WLTC tsüklis. Järgnevaks analüüsik s kogutakse lahjendatud heitgaasidest püsimahuproovivõtturi abil pidevalt 
võrdeline osa.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/353  
2.1.3. Foonik ontsentratsioon mõõdetak se kõikide sellist e ühendite puhul, mille puhul tehakse mõõtmised 
lahjendatud heitk ogust ega. Väljalask eheitmete katse puhul tuleb sellek s koguda ja analüüsida lahjendusõhku.
2.1.3.1. Fooniosake ste mõõtmine
2.1.3.1.1. Kui tootja taotleb kas lahjendusõhu või lahjendustunneli fooni tahket e osakest e massi lahutamist heitk ogust e 
mõõtmiste st, tuleb need fooni tasemed määrata käesoleva lisa punktides 2.1.3.1.1.1–2.1.3.1.1.3 nimetatud 
korra kohaselt.
2.1.3.1.1.1. Suur im lubatud foonik orrektsioon on filtrile kogunenud mass, mis on samaväärn e 1 mg/km-ga katse 
vooluhulga korral.
2.1.3.1.1.2. Kui foon ületab selle taseme, lahutatakse vaike väär tus 1 mg/km.
2.1.3.1.1.3. Kui fooni osa lahutamisel saadak se tulemusek s negatiivne väär tus, loetakse fooni tase võrdseks nulliga.
2.1.3.1.2. Lahjendusõhu fooni tahket e osakes te mass määratak se, juhtides filtreer itud lahjendusõhku läbi tahk ete 
osake ste foonifi ltri. See võetakse lahjendusõhufiltr itest vahetult allavoolu jäävast punktist. Fooni tasemed 
(μg/m3) määratakse vähemalt 14 mõõtmise (sage dusega vähemalt üks mõõtmine nädalas) libiseva 
aritmeetilise keskmisena.
2.1.3.1.3. Lahjendustunneli fooni tahk ete osakes te mass määratakse, juhtides filtreer itud lahjendusõhku läbi tahk ete 
osake ste foonifi ltri. See võetakse samast punktist nagu tahk ete osakest e massi proov . Kui katse puhul 
kasutatakse teisest lahjendamist, peab teisene lahjendussüst eem olema fooni mõõtmisel aktiveer itud. Ühe 
mõõtmise võib teha katsepäeval, kas enne või pärast katset.
2.1.3.2. Fooniosake ste arvu määramine (kui tahk ete osak este arvu mõõtmine on nõutav)
2.1.3.2.1. Kui tootja soovib foonik orrektsiooni, määratakse fooni tasemed järgmiselt.
2.1.3.2.1.1. Fooni väär tuse võib arvutada või mõõta. Suur im lubatud foonik orrektsioon on seotud tahket e osakes te arvu 
mõõtmissüst eemi suur ima lubatud lekke määrag a (0,5 osakes t cm3 kohta), mõõdetuna tahke te osakest e 
kontsentratsiooni vähendust egur i (PCRF) ja tegelikus katses kasutatud püsimahuproovivõtu vooluhulga abil.
2.1.3.2.1.2. Vastutav asutus või tootja võib taotleda, et arvutuste asemel kasutataks tegelikke foonimõõtmistulemusi.
2.1.3.2.1.3. Kui fooni osa lahutamisel saadak se tulemusek s negatiivne väär tus, loetak se tahke te osakest e arv võrdseks 
nulliga .
2.1.3.2.2. Lahjendusõhu fooni tahke te osakes te arv määratakse filtreer itud lahjendusõhu proov ide võtmise teel. See 
võetakse tahk ete osakest e arvu mõõtmissüste emi punktist, mis jääb lahjendusõhufil tritest vahetult allavoolu. 
Fooni tasemed (tahk ete osake ste arv cm3 kohta) määratakse vähemalt 14 mõõtmise (sageduseg a vähemalt üks 
mõõtmine nädalas) libiseva aritmeetilise keskmisena.
2.1.3.2.3. Lahjendustunneli fooni tahke te osakest e arv määratak se filtreer itud lahjendusõhu proov ide võtmise teel. See 
võetakse samast punktist nagu tahke te osakest e arvu proov . Kui katse puhul kasutatak se teisest lahjendamist, 
peab teisene lahjendussüste em olema fooni mõõtmisel aktiveer itud. Ühe mõõtmise võib teha katsepäeval, kas 
enne või pärast katset, kasutades tegelikku tahk ete osakes te kontsentratsiooni vähenduste gurit (PCRF) ja katse 
käigus kasutatud püsimahuproovivõtu vooluhulka.
2.2. Katsekambr i üldseadmed
2.2.1. Mõõdeta vad parameetr idET Euroopa Liidu Teata ja L 423/354 26.11.2021  
2.2.1.1. Järgmisi temperatuure tuleb mõõta täpsusega ±1,5 °C:
a)katsekambr i õhu temperatuur;
b)lahjendus- ja proovivõtusüst eemi temperatuur id, mida on vaja lisas B5 määratletud heitmemõõte ­
süst eemide jaoks .
2.2.1.2. Õhurõhu mõõtmisel peab kordustäpsus olema ±0,1 kPa.
2.2.1.3. Eriniiskuse H mõõtmisel peab kordustäpsus olema ±1 g H2O kuiva õhu kg kohta.
2.2.2. Katsekamber ja temperatuur i stabiliseer umise ala
2.2.2.1. Katsekamber
2.2.2.1.1. Katsekambr i temperatuur i seadistuspunkt peab olema 23 °C. Kõrvalekalle tegelikust väär tusest peab olema 
±5 °C piires. Õhute mperatuur i ja niiskust mõõdetak se katsekambr i jahutusventilaatori väljalaskea va juures 
miinimumsag edusega 0,1 Hz. Katse alguse temperatuur i kohta vt käesoleva lisa punkt 2.8.1.
2.2.2.1.2. Katsekambr is oleva õhu või mootor isse sissevõetav a õhu eriniiskus H peab vastama järgmisele tingimusele:
5:5≤H≤12:2 (g H2O/kg kuiva õhu kohta)
2.2.2.1.3. Niiskust mõõdetakse pidevalt miinimumsageduseg a 0,1 Hz.
2.2.2.2. Temperatuuri stabiliseer umise ala
Temperatuuri stabiliseer umise ala temperatuur i seadistuspunkt peab olema 23 °C ning selle tegeliku väär tuse 
kõrvalekalde viieminutiline libisev aritmeetiline keskmine peab jääma ±3 °C piiresse ning ei tohi esineda 
süst emaatilist kõrvalekallet seadistuspunktist. Temperatuuri tuleb mõõta pidevalt miinimumsag edusega 
0,033 Hz (iga 30 sekundi järel).
2.3. Katsetatav sõiduk
2.3.1. Üldist
Iga katsetatava sõiduki kõik osised peavad olema samad, mis teistel sama tootmisseer ia sõidukitel või kui 
sõiduk erineb seer iatootmises olevat est (nt halvima võimaliku katse puhul), registreer itaks e selle täielik 
kirjeldus. Tootja ja vastutav asutus lepivad katsetatava sõiduki valimisel kokku, milline sõiduki katsemudel on 
interpolatsioonitüüpk onda esinda v näide.
Kui interpolats ioonitüüpk onna sõidukit el on erinevad heitmeohjesüsteem id, mis võivad mõjutada heidet, peab 
tootja vastutav ale asutusele tõendama, et valitud katsetatav( ad) sõiduk(id) ja selle/nende 1. tüüpi katse 
tulemused on interpolats ioonitüüpk onda esinda vad, või tõendama, et interpol atsioonitüüpk onna 
normeer itud heitmet e kogused vastavad nõuetele, katsetades ühte või mitut sõidukit, mis erinevad oma 
heitmeohjesüste emi poolest.
Heitmete mõõtmisel kasutatakse katsetata va suur ima näitajag a sõidukiga määratud sõidutakistust. Sõidutakis ­
tusmaatr iksi tüüpk onna puhul kasutatakse heitk oguste mõõtmiseks sõidukile HM lisa B4 punkti 5.1 kohaselt 
arvutatud sõidutakistust.
Kui tootja soovil kasutatak se interpolatsioon imeet odit (vt lisa B7 punkt 3.2.3.2), tehakse täiendav heitk ogust e 
mõõtmine katsetata va väikseima näitajag a sõidukiga määratud sõidutakistusega. Suur ima ja väikseima 
näita jaga sõidukiga tehtud katsed tuleks teha sama katsetatava sõidukiga, kasutades interpolatsioon itüüpk onna 
väikseimat suhet n/v (lubatud kõrvalekaldega ±1,5 %). Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul viiaks e läbi 
täiendav heitk ogust e mõõtmine sõidukile LM lisa B4 punkti 5.1 kohaselt arvutatud sõidutakistusega.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/355  
Sõidutakistusk ordajad ning katsetatava väikseima ja suur ima näita jaga sõiduki katsemassi võib võtta 
erinevate st sõidutakistusmaatr iksi tüüpk ondadest. Neid võib võtta ka erinevates t sõidutakistustüüpk ondadest, 
kui erinevus nende sõidutakistustüüpk ondade vahel on vastutavale asutusele tõendatud ja vastutav asutus on 
selle heaks kiitnud ning see tuleneb kas lisa B4 punkti 6.8 või eri rehvikategooria test võetud rehvide 
kohaldamisest, säilitades samal ajal käesoleva lisa punkti 2.3.2 nõuded.
2.3.2. CO2 interpol atsioonivahemik
2.3.2.1. Interpoleer imismeetodit kasutatakse ainult juhul, kui lisa B7 tabeli A7/1 etapist 9 tulenev kohaldata va tsükli 
CO2 erinevus katsetatava väikseima ja suur ima näitajag a sõiduki vahel on miinimum väär tuse 5 g/km ja 
käesoleva lisa punktis 2.3.2.2 sätestatud maksimumi vahel.
2.3.2.2. Kohaldatavas tsüklis lisa B7 tabeli A7/1 etapist 9 põhjustatud CO 2 heite suur im lubatud erinevus katsetatava 
väikseima ja suur ima näita jaga sõiduki vahel on 20 protsenti pluss 5 g/km suur ima näitajag a sõiduki CO 2 
heite st, kuid mitte alla 15 g/km ega üle 30 g/km. Vt joonis A6/2.
Joonis A6/2
Inter polatsioonivahemik ainult sisepõlemismooto riga sõidukite puhul
Seda piirangut ei kohaldata sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna kohaldamisel või kui väik seima ja suur ima 
näita jaga sõiduki sõidutakistuse arvutamise aluseks on vaike-sõidutakistus.
2.3.2.2.1. Käesoleva lisa punktis 2.3.2.2 sätes tatud lubatud interpolee rimisvahemikku võib suurendada 10 g/km CO2 
võrra (vt joonis A6/3), kui keskm ise näitajag a sõidukit katsetatakse selles tüüpk onnas ja käesoleva lisa punktis 
2.3.2.4 sätestatud tingimused on täidetud. See suurendamine on lubatud ainult üks kord interpolats iooni ­
tüüpk onnas.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/356 26.11.2021  
Joonis A6/3
Ainult sisepõlemismooto riga sõidukite inter polatsioonivahemik keskmise näit ajaga sõiduki puhul
2.3.2.3. Tootja soovil ja vastutav a asutuse heaksk iidul võib tüüpk onna üksikute sõidukit e väär tuste interpolats ioo­
nimeet odi kohaldamist pikendada, kui üksiksõiduki maksi maalne ekstrapolatsioon (lisa B7 tabeli A7/1 etapp 
10) ei ületa suur ima näitajag a sõiduki CO 2 heitk ogust (lisa B7 tabeli A7/1 etapp 9) üle 3 g/km ja/või ei ole üle 
3 g/km väiksem väikseima näitajag a sõiduki CO 2 heites t (lisa B7 tabeli A7/1 etapp 9). See ekstrapoleer imine 
kehtib ainult punktis 2.3.2.2 sätestatud interpolats ioonivahemiku absoluutpiir ides.
Ekstrapoleer imine ei ole lubatud sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna kohaldamisel või kui väik seima ja suur ima 
näita jaga sõiduki sõidutakistuse arvutamine põhineb standardsõidutakistusel.
2.3.2.4. Keskmise näitajag a sõiduk
Keskmise näita jaga sõiduk on väikseima ja suur ima näitajag a sõiduki interpolats ioonitüüpk onda kuuluv 
sõiduk, mille tsüklienergiatar ve on eelistata valt lähim väikseima ja suur ima näita jaga sõiduki kesk misele.
Keskmise näitajag a sõiduki valiku piirnormid (vt joonis A6/4) on sellised, et suur ima ja keskmise näitajag a 
sõiduki CO 2 heite erinevus ega keskmise ja väikseima näitajag a sõiduki CO2 heite erinevus ei ole suuremad 
kui käesoleva lisa punkti 2.3.2.2 kohaselt lubatud CO2 heite vahemik . Registreer itakse määratud sõidutakistus ­
korda jad ja määratud katsemass.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/357  
Joonis A6/4
Keskmise näitajaga sõiduki valiku piir nor mid
(1A-tase)
Keskmise näitajag a sõiduki korrigee ritud mõõdetud ja keskmistatud CO2 heite massi (M CO2,c,6,M ) lineaarsust 
vastav alt lisa B7 tabeli A7/1 etapile 6 võrreldak se väiksei ma ja suur ima näitajag a sõiduki vahelise lineaarse 
interpoleer itud CO2 heite massiga kohaldatavas tsüklis, kasutades suur ima näita jaga sõiduki korrigee ritud 
mõõdetud ja keskmistatud CO 2 heite massi MCO2,c,6,H ning väik seima näitajag a sõiduki vastav at massi MCO2,c,6, 
L vastavalt lisa B7 tabeli A7/1 etapile 6 lineaarse CO 2 heite massi interpolee rimiseks .
(1B-tase)
Vajalik on katsetulemused täiendav alt keskmistada, kasutades etapi 4a CO2 väljundandmeid (mida ei ole tabelis 
A7/1 kirjeldatud). Keskmise näita jaga sõiduki korrigee ritud mõõdetud ja keskmistatud CO 2 heite massi (M CO2, 
c,4a,M ) lineaarsust vastav alt lisa B7 tabeli A7/1 etapile 4a võrreldakse väikseima ja suur ima näitajag a sõiduki 
vahelise lineaarse interpolee ritud CO 2 heite massiga kohaldatavas tsüklis, kasutades suur ima näita jaga sõiduki 
korrigeeri tud mõõdetud ja keskmistatud CO 2 heite massi MCO2,c,4a,H ning väik seima näitajag a sõiduki vastav at 
massi MCO2,c,4a,L vastav alt lisa B7 tabeli A7/1 etapile 4a lineaarse CO2 heite massi interpoleer imiseks .
(1A- ja 1B-tase)
Keskmise näitajag a sõiduki lineaarsuskr iteerium (vt joonis A6/5) loetakse täidetuks, kui keskmise näitajag a 
sõiduki CO 2 heite mass kohaldata va WLTC vältel, millest on lahutatud interpolee rimise teel saadud CO 2 heite 
mass, on alla 2 g/km või 3 % interpolee ritud väär tusest (olenevalt sellest, kumb on väiksem), kuid vähemalt 
1 g/km.
Joonis A6/5
Keskmise näitajaga sõiduki lineaarsuskr iteer ium
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/358 26.11.2021  
Kui lineaarsuskr iteerium on täidetud, interpolee ritakse üksik ute sõidukite CO 2 väär tused väikseima ja suur ima 
näita jaga sõiduki vahel.
Kui lineaarsuskr iteeri um ei ole täidetud, jagatakse interpolats ioonitüüpk ond kaheks alamrühmaks: väikseima 
ja keskmise näita jaga sõiduki tsüklienergiatarbe vahemikku jäävat eks sõidukit eks ning keskmise ja suur ima 
näita jaga sõiduki tsüklienergiatarbe vahemikku jäävateks sõidukiteks. Sellisel juhul määratak se keskm ise 
näita jaga sõiduki lõplik CO 2 heite mass kindlaks samamoodi nagu väik seima või suur ima näitajag a sõiduki 
puhul. Vt lisa B7 tabeli A7/1 etapp 9.
Väikseima ja keskmise näitajag a sõiduki tsüklienergiatarbe vahemikku jäävate sõidukit e puhul tuleb iga 
suur ima näitajag a sõiduki näitaja, mida kasutatak se üksikute sõidukite näitajat e interpolee rimiseks, asendada 
keskmise näita jaga sõiduki vastav a näita jaga.
Keskmise ja suur ima näitajag a sõidukit e tsüklienergiatarbe vahemikku jäävate sõidukite puhul tuleb iga 
väikseima näitajag a sõiduki näitaja, mida kasutatakse üksikute sõidukit e näitajat e interpoleer imiseks, 
asendada keskm ise näitajag a sõiduki vastava näitajag a.
2.3.3. Sissesõitmine
Sõiduk peab olema tehniliselt korras. See peab olema sisse sõidetud ja selle läbisõit enne katset peab olema 
3 000 – 15 000 km. Moot or, ülekanne ja sõiduk peavad olema tootja soovituste kohaselt sisse sõidetud.
2.4. Seadistus
2.4.1. Veojõusten d tuleb seadistada ja kontrollida lisa B4 kohaselt.
2.4.2. Veojõusten di kasutamine
2.4.2.1. Abiseadmed peavad veojõustendi kasutamise ajal olema välja lülitatud või deaktiveer itud, välja arvatud juhul, 
kui nende kasutamine on õigusaktidega ette nähtud (nt päevatulelat ernad).
2.4.2.1.1. (Ainult 1A-tase)
Kui sõidukil on vabakäigufunktsioon, tuleb see funktsioon rull-veojõusten dil katsetamise ajal välja lülitada kas 
lüliti või sõiduki veojõust endi töörežiimi abil, välja arvatud katsete puhul, kus vabakäigufunktsioon on 
katsek orra kohaselt sõnaselg elt nõuta v.
2.4.2.2. Sõiduki veojõuste ndi töörežiim, kui see on olemas, aktiveer itakse tootja juhiste kohaselt (nt kasutades 
spetsiaalses järjestuses sõiduki rooliratta nuppe, kasutades tootja töökoja katseseadet, eemaldades kaitsme).
(1A-tase)
Tootja esitab vastutav ale asutusele nimekir ja deaktiveer itud seadmetes t ja/või funktsioonidest ning 
deaktiveer imise põhjenduse. Veojõusten di töörežiimi peab heaks kiitma vastutav asutus ja veojõust endi 
töörežiimi kasutamine tuleb registreer ida.
(1B-tase)
Tootja esitab vastutavale asutusele nimekir ja deaktiveer itud seadmet est ning deaktiveer imise põhjenduse. 
Veojõusten di töörežiimi peab heaks kiitma vastutav asutus ja veojõustendi töörežiimi kasutamine tuleb 
registreer ida.
2.4.2.3. (1A-tase)
Sõiduki veojõust endi töörežiim ei tohi aktiveer ida, moduleer ida, edasi lükata ega deaktiveer ida ühegi osa tööd 
(välja arvatud vabakäigufunktsioon), mis mõjutab heidet ja kütusekulu katsetingimustes. Iga seade, mis 
mõjutab tööd rull-veojõusten dil, tuleb seadistada nii, et olek s tagatud nõuet ekohane töö.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/359  
(1B-tase)
Sõiduki veojõust endi töörežiim ei tohi aktiveer ida, moduleer ida, edasi lükata ega deaktiveer ida ühegi osa tööd, 
mis mõjutab heidet ja kütusekulu katsetingimuste s. Iga seade, mis mõjutab tööd rull-veojõustendil, tuleb 
seadistada nii, et olek s taga tud nõuet ekohane töö.
2.4.2.4. Veojõusten di tüübi valik vastavalt katsetatavale sõidukile
2.4.2.4.1. Kui katsetata val sõidukil on kaks veotelg e ja WLTP tingimust es käitatakse seda osaliselt või alaliselt kahe 
veot elje jõul või energia tagasisaamisega kohaldatavas tsüklis, katsetatakse sõidukit kahe telje režiimis 
veojõust endil, mis vastab lisa B5 punktide 2.2 ja 2.3 spetsifikatsioonidele.
2.4.2.4.2. Kui katsetatavat sõidukit katsetatak se ainult ühe veoteljeg a, katsetatakse sõidukit ühe telje režiimis 
veojõust endil, mis vastab lisa B5 punkti 2.2 spetsifikatsioonidele.
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib ühe veot eljega sõidukit katsetada kahe telje veojõust endil kahe 
telje režiimis.
2.4.2.4.3. Kui katsetatavat sõidukit käitatakse kahe teljeg a spetsiaalsetes valikrežiimides, mis ei ole ette nähtud 
igapäe vasek s tavakasutusek s, vaid üksnes eriotstarbeks , nagu „mäestikurežiim“ või „hooldusrežiim“, või kui 
kahe veoteljeg a režiim aktiveer itaks e ainult maastikul, katsetatakse sõidukit ühe telje režiimis veojõuste ndil, 
mis vastab lisa B5 punktis 2.2 esitatud spetsif ikatsioonidele.
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib sõidukit katsetada kahe telje veojõustendil kahe telje režiimis.
2.4.2.4.4. Kui katsetatavat sõidukit katsetatakse kahe telje veojõuste ndil ühe telje režiimis, võivad mittev eotelje rattad 
katse ajal pöörelda, kui sõiduki veojõuste ndi töörežiim ja vabajooksurežiim seda tööviisi toeta vad.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/360 26.11.2021  
Joonis A6/5a
Ühe ja kahe telje veojõusten dide võimalikud katsekonfiguratsioonid
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/361  
2.4.2.5. Veojõusten di ühe ja kahe telje režiimi sama väärsuse näitamine
2.4.2.5.1. Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse loal võib sõidukit, mida peab katsetama veojõust endil kahe telje režiimis, 
katsetada veojõust endil ühe telje režiimis, kui täidetud on järgmised tingimused:
a)katsetatav sõiduk on muudetud ainult ühe veot eljega sõidukiks;
b)tootja tõendab tüübikinnitusasutusele, et muudetud sõiduki CO2 heide, kütusekulu ja/või elektr ikulu on 
samasugused või suuremad kui muutmata sõidukil, mida katsetatakse veojõustendil kahe telje režiimis;
c)on tagatud katse ohutus (nt kaitsme või veovõlli eemaldamisega) ja on olemas juhised veojõust endi 
töörežiimi kohta;
d)muudetud on vaid sõidukit, mida katsetatakse rull-veojõusten dil, ning sõidutakistuse määramiseks 
kasutatakse muutmata sõidukit.
2.4.2.5.2. Kõnesolevat sama väärsuse tõendamist kohaldataks e kõigi samasse sõidutakistustüüpk onda kuuluvat e 
sõidukit e suhte s. Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib sellise samaväärs use tõenduse 
laiendada teistele sõidutakistustüüpk ondadele, kui näidatak se, et katsetatav sõiduk on valitud halvimast 
sõidutakistustüüpk onnast.
2.4.2.6. Igas se asjaomasesse katsear uandesse märgitakse teave selle kohta, kas sõidukit on katsetatud ühe telje või kahe 
telje veojõustendil ning kas sõidukit on katsetatud veojõust endil ühe telje või kahe telje režiimis. Kui sõidukit 
katsetati kahe telje veojõust endil ühe telje režiimis, tuleb lisada teave selle kohta, kas mittev edava telje rattad 
pöörlesid.
2.4.3. Sõiduki väljalask esüste emis ei tohi olla lekk eid, mis võik sid vähendada koguta va gaas i kogust.
2.4.4. Jõusüst eemi ja sõiduki juhtseadist e seadistused peavad vastama tootja poolt seer iatootm isek s ettenähtud 
seadistustele .
2.4.5. Rehvide tüüp peab vastama sõiduki tootja teatatud originaalrehvi tüübile. Rehvirõhku võib suurendada kuni 
50 % võrra üle lisa B4 punktis 4.2.2.3 sätes tatud rõhu. Veojõustendi seadistamisel ja kõikides edasist es 
katsetes tuleb kasutada sama rehvirõhku. Kasutatav rehvirõhk registreer itaks e.
2.4.6. Etalonkütus
Katsetamisek s kasutatakse lisas B3 kirjeldatud sobivat etalonkütust.
2.4.7. Katsetatava sõiduki ettevalmistamine
2.4.7.1. Sõiduk peab katse ajal olema ligikaudu horisontaalne, et vältida kütuse ebanor maalset jaotumist.
2.4.7.2. Tootja peab vajaduse korral tagama lisaseadmed ja adapt erid, et sõidukile paiga ldatud kütusepaagi(d) saaks 
tühjendada madalaima võimaliku tasemeni ja võtta väljalaske heitmete proove.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/362 26.11.2021  
2.4.7.3. Kui rege nereer imisseade on stabiilsetes koormustingimustes (s.t kui parajast i ei ole käimas regener eeri­
mistsüklit), on soovitatav , et katse ajal tahke te osakest e massi proov ide võtmisel oleks sõiduk läbinud > 1/3 
läbisõidust, mis jääb kahe ettenähtud regenereeri mistsükli vahele, või perioodiliselt regenere eritav süst eem 
oleks sama väärse koormuse saanud sõidukilt maha monteeri tuna.
2.5. Eelkatsetsüklid
Kui tootja seda nõuab, võib läbi viia eelkatsetsüklid kiiruskõvera järgimiseks ettenähtud piirnormide piirides.
2.6. Katsetatava sõiduki katseks ettevalmistamine
2.6.1. Sõiduki ettevalmistamine
2.6.1.1. Kütusepaagi täitmine
Kütusepaak (paagid) täidetaks e kindlaksm ääratud katsekütusega. Kütusepaak (paagid), milles on käesoleva lisa 
punktis 2.4.6 ettenähtud nõuet ele mittev astav kütus, tuleb enne täitmist kõnealusest kütusest tühjendada. 
Kütuseaur uheite ohjesüste emi ei tohi tavapäratult läbi puhuda ega täita.
2.6.1.2. Laetav ate elektr isalvestussüste emide laadimine
Enne katseks ettevalmistamise tsüklit tuleb laeta vad elektr isalvestussüstee mid täielikult laadida. Tootja soovil 
võib enne katseks ettevalmistamist laadimise ära jätta. Laetavaid elektr isalvestussüstee me ei laeta enne 
ametlikku katsetamist uuesti.
2.6.1.3. Rehvirõhk
Veorataste rehvirõhku reguleer itaks e vastav alt käesoleva lisa punktile 2.4.5.
2.6.1.4. Gaasisõidukid
Esimese gaasilise etalonkütusega katse ja teise gaasilise etalonkütusega katse vahel tuleb sädesüütemoot origa 
sõidukid, mille kütusena kasutatakse veeldatud naftagaasi või maag aasi/biometaani või mille seadmed 
võimalda vad kasutada kütusena nii bensiini kui ka veeldatud naftagaasi või maagaasi/biometaani, enne teise 
etalonkütusega katsetamist veel kord katseks ette valmistada.
2.6.2. Katsekamber
2.6.2.1. Temperatuur
Katsek s ettevalmistamise ajal peab katsekambr i temperatuur olema sama, nagu ette nähtud 1. tüüpi katse jaoks 
(käesoleva lisa punkt 2.2.2.1.1).
2.6.2.2. Fooni mõõtmine
Katsek ohas, kus vähese tahk ete osakest e heiteg a sõiduki katsel võib esineda saaste t varasema katse tõttu, mis 
on teht ud suure tahke te osakest e heiteg a sõidukiga, soovitataks e proov ivõtuseadmete katsek s ettevalmis ­
tamiseks teha vähese tahket e osake ste heiteg a sõidukiga 20minutiline sõidutsükk el püsikiir usel 120 km/h. 
Vajaduse korral on lubatud proov ivõtuseadmete katsek s ettevalmistamiseks sõita kauem ja/või suuremal 
kiirusel. Kui see on asjak ohane, tehakse lahjendustunneli fooni mõõtmised pärast tunneli katsek s 
ettevalmistamist ja enne järgnevat sõiduki katsetamist.
2.6.3. Kord
2.6.3.1. Katsetatav sõiduk kas sõidab või lükatakse veojõust endile, kus see läbib kohaldata vad WLTC tsüklid. Sõiduk ei 
pea olema külm ja seda võib kasutada veojõust endi võimsuse seadistamiseks.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/363  
2.6.3.2. Veojõusten di koormus seadistatak se lisa B4 punktide 7 ja 8 kohaselt. Kui katsetamisel kasutatakse ühe telje 
režiimis veojõustendi, tehakse sõidutakistuse seadistus ühe telje režiimis töötava veojõust endiga, ning kui 
kasutatakse kahe telje režiimis veojõust endi, tehakse sõidutakistuse seadistus kahe telje režiimis 
veojõust endiga.
2.6.4. Sõiduki käitamine
2.6.4.1. Jõusüst eem käivitatakse tootja juhist e kohaselt selleks otstarbek s ettenähtud seadmete abil.
Kui ei ole sätestatud teisiti, ei ole katse käigus lubatud kasutusrežiimi vahetamine muul viisil kui sõiduki poolt.
2.6.4.1.1. Kui jõusüsteemi käivitamine ei õnnestu, nt mootor ei käivitu ootuspäraselt või sõiduk kuvab käivitusvea, on 
katse keht etu, tuleb korrata katseks ettevalmistamist ja läbida uus katse.
2.6.4.1.2. Kui kütusena kasutatak se veeldatud naftagaasi või maag aasi/biometaani, võib mootori käivitada bensiiniga 
ning lülitada pärast kindlaksmääratud ajavahemiku möödumist, mida juht ei saa muuta, automaatselt ümber 
veeldatud maagaasile või maag aasile/biometaanile. See ajavahemik ei tohi olla pikem kui 60 sekundit.
Üksnes bensiini või – gaasirežiimis töötamise korral – bensiini koos gaas iga on lubatud kasutada vaid 
tingimusel, et gaas i energiatar ve on 1. tüüpi katse käigus tarbitud koguenergiast üle 80 protsendi. See osakaal 
arvutatak se käesoleva lisa liites 3 sätestatud meet odi kohaselt.
2.6.4.2. Tsükkel algab jõusüste emi käivitamise hetkest.
2.6.4.3. Katsek s ettevalmistamisek s läbitakse kohaldata v WLTC.
Tootja või vastuta va asutuse soovil võib sõiduki ja selle juhtimissüst eemide stabiliseer imiseks teha täiendavaid 
WLTC katseid.
Sellise täiendava katsek s ettevalmistamise ulatus tuleb kanda kõikidesse asjaomast esse katsear uannete sse.
2.6.4.4. Kiirendused
Sõiduki käitamisel liigutatak se gaasipedaali nii, nagu on vaja kiiruskõvera täpseks järgimiseks.
Sõidukit käitatak se sujuvalt, järgides tüüpilisi käiguvahetuskiir usi ja korda.
Käsikäigukastide puhul vabastataks e gaasipedaal iga käiguvahetuse ajal ja käiguvahetus soor itatakse 
minimaalse ajaga.
Kui sõiduk ei suuda kiiruskõverat järgida, käitatakse seda suur imal kasutada oleval võimsusel, kuni sõiduk 
saavu tab taas vastava sihtkiir use.
2.6.4.5. Aeglustus
Tsükli aeglustuste ajal vabastab juht gaasipedaali, kuid ei lahuta käsitsi sidur it enne lisa B2 punktis 3.3 või 
punkti 4 alapunktis f sätestatud punkti.
Kui sõiduk aeglustab kiiremini kui kiiruskõveral ette nähtud, kasutatak se gaasipedaali selleks, et sõiduk järgiks 
täpselt kiiruskõverat.
Kui sõiduk aeglustab liiga vähe ega saavu ta ettenähtud aeglustust, kasutatak se pidureid, et olek s võimalik 
kiiruskõverat täpselt järgida.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/364 26.11.2021  
2.6.4.6. Pidur i kasutamine
Sõiduki paigalseisu/tüh ikäigu faaside ajal tuleb rake ndada pidureid sobiva jõuga, et takistada veoratast e 
pöörlemist.
2.6.5. Käigukasti kasutamine
2.6.5.1. Käsikäigukast
2.6.5.1.1. Tuleb järgida lisas B2 sätestatud käiguvahetusnõudeid. Lisa B8 kohaselt katsetatavat e sõidukiteg a tuleb sõita 
nimetatud lisa punkti 1.5 kohaselt.
2.6.5.1.2. Käiguvahetust alustatakse ja see viiaks e lõpule ±1,0 sekundi jooksul ettenähtud käiguvahetuspunktist.
2.6.5.1.3. Sidur tuleb alla vajutada ±1,0 sekundi jooksul ettenähtud sidur i tööpunktist.
2.6.5.2. Automaatkäigukast
2.6.5.2.1. Pärast esialgset käigu sisselülitamist ei tohi käiguvalitsat katse jooksul kasutada. Esialgne sisselülitus tehakse 
üks sekund enne esimese kiirenduse alustamist.
2.6.5.2.2. Käsirežiimiga autom aatkäigukastiga sõidukei d ei katsetata käsirežiimis.
2.6.6. Valikrežiimid
2.6.6.1. Põhirežiimig a sõidukeid katsetatakse põhirežiimis. Tootja soovil võib altern atiivina katsetada sõidukit CO2 
heite poolest halvima valikrežiimig a.
Tootja esitab vastutav ale asutusele tõendid käesoleva eeskir ja punkti 3.5.9 nõuetele vastava režiimi olemasolu 
kohta. Vastuta va asutuse nõusolekul võib põhirežiimi kasutada normeer itud heitmet e, CO2 heite ja kütusekulu 
määramisel ainsa režiimina.
2.6.6.2. Kui sõidukil ei ole põhirežiimi, vaid sel on kaks või enam konfigureer itavat algrežiimi, katsetatakse CO2 heite 
ja kütusekulu seisuk ohalt halvimat võimalikku režiimi ning seda võib normeer itud heitmete, CO 2 heite ja 
kütusekulu määramisel kasutada ainsa režiimina.
2.6.6.3. Kui sõidukil puudub põhirežiim või kui vastuta v asutus ei ole taotletud põhirežiimi põhirežiimina heaks 
kiitnud või sõidukil pole kaht või enamat konfigureer itavat algrežiimi, katsetatakse sõidukit normeer itud 
heitmet e, CO 2 heite ja kütusekulu seisuk ohalt parimas ning halvimas režiimis. Parim ja halvim režiim tehakse 
kindlaks kõikide režiimide CO 2 heite ja kütusekulu kohta esitatud tõendite põhjal. CO2 heiteks ja kütusekuluks 
loetakse mõlema režiimi katsetulemuste aritmeetilised keskmised. Mõlema režiimi katsetulemused 
registreer itakse.
Tootja soovil võib alternatiivina katsetada sõidukit CO2 heite poolest halvima valikrežiimiga.
2.6.6.4. Tootja esitatud tehnilist e tõendit e alusel ja vastutav a asutuse nõusolekul ei võeta arvesse spetsiaalseid 
valikrežiime, mis on ei ole ette nähtud tavakasutuseks, vaid üksnes piiratud eriotstarbeks (nt hooldusrežiim, 
aeglase sõidu režiim). Kõiki teisi edasiliikumiseks kasutata vaid režiime tuleb arvesse võtta ning kõigis nendes 
režiimides ei tohi normeer itud heitmed ületada piirnorme.
2.6.6.5. Käesoleva lisa punkt e 2.6.6.1 kuni 2.6.6.4 kohaldataks e sõiduki kõigi valikrežiimideg a süstee mide suhte s, 
sealhulg as selliste süste emide suhtes, mis pole seotud ainult jõuülekandeg a.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/365  
2.6.7. 1. tüüpi katse kehtetus ja tsükli lõpuleviimine
Kui mootor seiskub ootamatult, tunnistatak se katseks ettevalmistamine või 1. tüüpi katse keht etuks.
Pärast tsükli läbimist lülitatakse mootor välja. Sõidukit ei tohi käivitada enne, kui algab katse, milleks sõidukit 
ette valmistati.
2.6.8. Nõutav ad andmed ja kvalite edik ontroll
2.6.8.1. Kiiruse mõõtmine
Katsek s ettevalmistamise ajal mõõdetakse kiirust ajas või kogutakse andmek ogumissüsteemi abil sagedusega 
vähemalt 1 Hz, et oleks võimalik hinnata tegelikku sõidukiir ust.
2.6.8.2. Läbitud teepikkus
Sõidukiga tegelikult läbitud teepikkus registreer itaks e iga WLTC faasi kohta.
2.6.8.3. Kiiruskõvera tolerantsid
Sõiduke id, mis ei suuda kohaldata vas WLTC tsüklis saavu tada nõuta vaid kiirenduse ja suur ima kiiruse väär tusi, 
kasutatakse nii, et gaas ipedaal on vajutat ud täielikult põhja, kuni nõutav kiiruskõver saavu tatakse uuesti. 
Sellistel juhtudel ei muuda kiiruskõvera rikkumised katset kehtetuks. Kõrvalekalded sõidutsüklist 
registreer itakse.
2.6.8.3.1. Kui konkreetsete s punktides ei ole sätestatud teisiti, on lubatud järgmised hälbed sõiduki tegeliku kiiruse ja 
sõidutingimust el põhinevat e kohaldatavat e katsetsüklite ettenähtud kiiruse vahel:
2.6.8.3.1.1. Hälve (1)
a)Ülempi ir: 2,0 km/h suurem kui kõvera kõrgei m punkt ±5,0 sekundi jook sul asjaomasest ajahetkest ;
b)alampi ir: 2,0 km/h väiksem kui kõvera madalaim punkt ±5,0 sekundi jooksul konkreetsest ajahetk est.
2.6.8.3.1.2. Hälve (2)
a)Ülempi ir: 2,0 km/h suurem kui kõvera kõrgei m punkt ±1,0 sekundi jook sul asjaomasest ajahetkest ;
b)alampi ir: 2,0 km/h väiksem kui kõvera madalaim punkt ±1,0 sekundi jooksul konkreetsest ajahetk est.
i)Ettenäht ud kõrvalekallete st suuremad kiirusehälbed on lubatud, kui hälbe piire ei ületata ühelgi juhul 
rohk em kui 1 sekundik s.
ii)Üheski katsetsüklis ei tohi selliseid kõrvalekaldeid olla üle kümne.
2.6.8.3.1.3. Hälve (3)
IWR (1A- ja 1B-tase) Vahemikus –2,0 kuni +4,0 %
RMSSE (1A-tase) alla 1,3 km/h
(1B-tase) alla 0,8 km/h
2.6.8.3.1.4. Hälve (4)
IWR (1A- ja 1B-tase) Vahemikus –2,0 kuni +4,0 %
RMSSE (1A-tase) alla 1,3 km/h
(1B-tase) tootja esitatud kriteeriumid ei tohi olla suuremad 
kui 1,3 km/h.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/366 26.11.2021  
2.6.8.3.1.5. Sõidustiili indeks id sõidustiili iner tsihinne (IWR) ja kiiruse ruutkeskmine viga (RMSSE) arvutatak se vastavalt 
lisa B7 punkti 7 nõuetele.
2.6.8.3.2. Sõiduki käitamissündmused ja nende puhul lubatud hälbed on järgmised:
Sõiduki käitamineSoojendustsükkel 
veojõustendi 
seadistamisek sKatsek s 
ettevalmistamineToimivusnäitaja mõõtmise katse 
pärast katseks ettevalmistamist
Lisad B6 ja B8;
1. tüüpi katsedHälve (1) Hälve (2) Hälve (2)*ja
Hälve (3)
Lisa C3.
4. tüüpi katseHälve (1) Hälve (2) Hälve (2)*
Lisa C5 liide 1.
Pardadiagnostikasüste emi 
toimivuse tõendamise katsedHälve (1) Hälve (2) Hälve (2)*
Toodangu vastav use katsed Hälve (1) Hälve (2) Hälve (2)*ja
Hälve (4)
Tuletada sissesõitmistegur 
toodangu vastav use 
hindamiseksHälve (1) Hälve (2) Hälve (2)*ja
Hälve (3)
*lubatud hälvet ei tohi juhile näidata
Kui kiiruskõver jääb mõne katse puhul vastav ast kehtivusvahemikust välja, loetakse need üksikkatsed 
kehtetuks.
Joonis A6/6
Kiir uskõv era toler antsid
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/367  
2.7. Temperatuuri stabiliseer umine
2.7.1. Katsek s ettevalmistamise ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb katsetatavat sõidukit hoida alal, kus 
ümbr itseva keskk onna tingimused vastav ad käesoleva lisa punkti 2.2.2.2. nõuet ele.
2.7.2. Sõidukil lastakse seista vähemalt 6 tundi ja kõige rohk em 36 tundi, kusjuures mootorir uumi kate võib olla 
avatud või suletud. Kui see ei ole konkreetse sõiduki puhul erisätet ega välistatud, võib jahutamiseks kasutada 
sundjahutamist seadistuspunkti temperatuur ini. Kui jahutamist kiirendatakse ventilaatoritega, tuleb 
ventilaatorid asetada nii, et ülekandeseadme, mootor i ja väljalaske heitmete järelt öötlussüsteemi maksi maalne 
jahutus saavu tatakse ühtlaselt.
2.8. Heitmete ja kütusekulu katse (1. tüüpi katse)
2.8.1. Katsekambr i temperatuur katse alguses peab olema ±3 °C piires seadistuspunktist 23 °C. Moot oriõli ja 
jahutusaine (kui on) temperatuur peab olema ±2 °C piires seadistuspunktist 23 °C.
2.8.2. Katsetatav sõiduk lükatakse veojõust endile.
2.8.2.1. Sõiduki veorattad asetatak se veojõust endile ilma mootorit käivitamata.
2.8.2.2. Veorataste rehvirõhku reguleer itaks e vastav alt käesoleva lisa punkti 2.4.5 sätetele.
2.8.2.3. Moot oriruumi kate peab olema suletud.
2.8.2.4. Väljalask esüste emi ühendust oru kinnitatak se sõiduki väljalask etoru( de) külg e vahetult enne mootori 
käivitamist.
2.8.2.5. Katsetatav sõiduk asetatak se rull-veojõusten dile vastav alt lisa B4 punktidele 7.3.3–7.3.3.1.4.
2.8.3. Jõusüst eemi käivitamine ja sõitmine
2.8.3.1. Jõusüst eem käivitatakse tootja juhist e kohaselt selleks otstarbek s ettenähtud seadmete abil.
2.8.3.2. Sõidukiga sõidetakse käesoleva lisa punktides 2.6.4–2.6.8 kirjeldatud viisil kohaldatavas WLTC tsüklis, mida 
on kirjeldatud lisas B1.
2.8.4. Laetav a elektr isalvestussüste emi laetuse andmeid mõõdetak se WLTC igas faasis, nagu on ette nähtud käesoleva 
lisa liites 2.
2.8.5. Sõiduki tegeliku kiiruse mõõtmisel kasutatak se mõõtmissag edust 10 Hz ning arvutatak se ja esitatakse lisa B7 
punktis 7 kirjeldatud sõidustiili indeksid.
2.8.6. (Ainult 1A-tase)
Mõõt esaged usega 10 Hz mõõdetud sõiduki tegelikku kiirust ja tegelikku aega kasutatak se CO2 heitk oguste 
korrigeeri miseks vastavalt sihtkiir usele ja -teepikkusele , nagu need on sätestatud lisas B6b.
2.9. Gaasiproo vide võtmine
Gaasiproo vid kogutaks e kottidesse ja ühendeid analüüsitakse katse või katsefaas i lõpus, kuid ühendeid võib 
analüüsida ka pidevalt ja kogu tsükli andmed ühendada.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/368 26.11.2021  
2.9.1. Enne iga katset läbitak se järgmised etapid.
2.9.1.1. Läbipuhutud, tühjendatud proovivõtuk otid ühendataks e lahjendatud heitg aasi ja lahjendusõhu proovide 
kogumise süste emidega.
2.9.1.2. Mõõt evahendid käivitatakse vastav alt mõõtevahendi tootja juhistele.
2.9.1.3. Püsimahuproov ivõttur i (CVS) soojusvaheti (kui see on paigald atud) tuleb eelsoojendada või -jahutada lisa B5 
punktis 3.3.5.1 märgitud töötemperatuur ile lubatud kõrvalekalde piires.
2.9.1.4. Komponent e, nt proov ivõtutorusi d, filtreid, jahuteid ja pump asid tuleb vajaduse korral kuumutada või 
jahutada kuni stabiliseer unud töötemperatuur ide saavutamiseni.
2.9.1.5. Püsimahuproov ivõtu vooluhulgad määratakse vastav alt lisa B5 punktile 3.3.4 ning proov i voolukiir used 
seatakse asjak ohasele tasemele.
2.9.1.6. Elektrooniline integreer iv seade nullitakse ja selle võib enne iga tsüklif aasi algust uuesti nullida.
2.9.1.7. Kõikide pidevto imega gaasianalüsaat orite puhul tuleb valida sobivad mõõtepi irkonnad. Katse ajal on 
mõõte piirk onna ümberlülitamine lubatud üksnes siis, kui ümberlülitamine toimub kalibreer ingu muutmise 
teel, mille käigus kasutatak se mõõtevahe ndi digitaalset resolutsiooni. Analüsaat ori analoog-operatsiooni ­
võimendi võimendusastet ei või katse ajal ümber lülitada.
2.9.1.8. Kõik pidevto imega gaasianalüsaat orid tuleb nullida ja kalibreer ida, kasutades lisa B5 punkti 6 nõuet ele 
vastav aid gaase.
2.10. Proov ivõtt tahket e osakest e massi määramisek s
2.10.1. Enne iga katset tuleb järgida käesoleva lisa punktides 2.10.1.1–2.10.1.2.2 kirjeldatud korda.
2.10.1.1. Filtr i valimine
Kogu kohaldata vas WLTC tsüklis kasutatak se ühtainsat tahk ete osake ste proov ivõtufiltr it ilma varufiltrita. 
Piirk ondlik e tsüklier inevuste arvessevõtmiseks võib kasutada ühtainsat filtrit esimese kolme faasi puhul ja 
eraldi filtrit neljanda faasi puhul.
2.10.1.2. Filtr i ettevalmistamine
2.10.1.2.1. Vähemalt üks tund enne katset asetatak se iga filter tolmu eest kaitstud ja õhuvahetust võimalda vasse Petri tassi 
ning pannakse kaalumiskambr isse (või -ruumi) stabiliseer uma.
Stabiliseer umisper ioodi lõpus kaalutakse filter ja registreer itaks e selle kaal. Seejärel hoitak se filtrit suletud Petr i 
tassis või tihendatud filtrihoidjas kuni katses kasutamiseni. Filtr it tuleb kasutada kaheksa tunni jooksul pärast 
kaalumiskambr ist (või -ruumist) väljavõ tmist.
Filter pannakse tagasi stabiliseer imisr uumi ühe tunni jooksul pärast katset ja seda valmistatak se katseks ette 
vähemalt ühe tunni jooksul enne kaalumist.
2.10.1.2.2. Tahket e osakest e proovivõtufilter paigald atak se hoolikalt filtrihoidjasse. Filtr it tuleb käsitseda vaid tangide või 
pihtide abil. Filtr i toores või abrasiivne käsitsemine võib põhjustada selle kaalumisel eksimuse. Filtr ihoidja 
asetatakse proovivõtut orusse, mida ei läbi vool.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/369  
2.10.1.2.3. Mikrokaalu soovitataks e kontrollida iga kaalumissessiooni algul, 24 tunni jooksul proov i kaalumisest, 
kaaludes etalonraskust massig a 100 mg. Seda raskust kaalutakse kolm korda ja tulemust e aritmeetiline 
keskmine registreer itakse. Kui kaalumistulemust e aritmeetiline keskmine on vahemikus ±5 μg eelmise 
kaalumissessiooni tulemusest, loetakse kaalumissessioon ja kaalud kehtivaks.
2.11. Proov i võtmine tahk ete osakest e arvu määramisek s (kui tahket e osakes te arvu määramine on nõutav)
2.11.1. Enne iga katset tuleb järgida käesoleva lisa punktides 2.11.1.1–2.11.1.2 kirjeldatud korda.
2.11.1.1. Tahket e osak este jaoks ettenähtud lahjendussüsteem ja mõõtevahendid käivitatakse ning valmistatak se ette 
proov ivõtuks.
2.11.1.2. Tahket e osakest e proov ivõtusüsteemi tahke te osake ste loendur i ja lenduvat e tahket e osake ste püüdur i 
elementide nõuet ekohast toim imist kinnitatakse vastav alt käesoleva lisa punktides 2.11.1.2.1–2.11.1.2.4 
loetletud korrale.
2.11.1.2.1. Lekke kontroll, mille puhul kasutatak se asjak ohase tõhususega filtrit, mis on kinnitatud kogu tahke te osakest e 
arvu mõõtmise süste emi (lenduvate tahke te osake ste püüdur ja tahke te osakes te loendur) sisselaskea vale, peab 
näitama, et mõõdetud kontsentratsioon on alla 0,5 tahke osakes e cm3 kohta.
2.11.1.2.2. Iga päev peab tahk ete osake ste loendur i nullväär tuse kontroll, mille puhul kasutatakse tahke te osakest e 
loendur i sisselaskea va juures sobiva tõhususega filtrit, andma kontsentratsioonik s ≤ 0,2 osakest cm3 kohta. 
Filtr i eemaldamisel peab tahk ete osake ste loendur i mõõtmistulemus näitama kontsentratsiooni suurenemist 
vähemalt kuni 100 tahke osake seni cm3 kohta, kui proov e võetak se välisõhust, ja vähenema taas tasemele ≤ 
0,2 tahket osakest cm3 kohta, kui filter asetatakse uuesti kohale.
2.11.1.2.3. Tuleb veenduda, et mõõtesüst eem näitab, et aurustumistoru, kui see on süsteemis olemas, on saavutanud õige 
töötemperatuur i.
2.11.1.2.4. Tuleb veenduda, et mõõtes üsteem näitab, et lahjendi PND 1 on saavutanud õige töötemperatuur i.
2.12. Proov ide võtmine katse käigus
2.12.1. Käivitatak se lahjendussüste em, proovivõtupumbad ja andmek ogumissüst eemid.
2.12.2. Käivitatak se tahk ete osake ste massi proov ivõtusüste em ja kui on nõuta v tahk ete osakes te arvu mõõtmine, siis 
ka tahke te osake ste arvu määramise süste em.
2.12.3. Tahket e osakest e arvu mõõdetakse pidevalt, juhul kui tahk ete osak este arvu mõõtmine on nõutav . 
Kontsentratsioonide aritmeetiline keskmine leitak se iga faasi analüsaatoris ignaalide integreer imise teel.
2.12.4. Proov ivõtt algab enne jõusüsteemi käivitamise alustamist või selle alustamisel ja lõpeb tsükli lõppemisel.
2.12.5. Proov ide vahetamine
2.12.5.1. Gaasiline heide
Lahjendatud heitg aaside ja lahjendusõhu proov ide võtmisel võib vajad use korral ühe proov ivõtuk ottide paar i 
vahetada kohaldata va WLTC tsükli iga läbitava faasi lõpus järgmist e kotipaar ide vastu.
2.12.5.2. Tahked osakesed
Kohaldataks e käesoleva lisa punkti 2.10.1.1 nõudeid.
2.12.6. Iga faasi kohta registreer itaks e veojõustendil läbitud teepikkus.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/370 26.11.2021  
2.13. Katse lõpetamine
2.13.1. Moot or lülitataks e välja kohe pärast katse viimase osa lõppu.
2.13.2. Püsimahuproov ivõttur (CVS ) või muu imiseade lülitataks e välja või sõiduki väljalaske toru(de)le ühendatud 
heitg aasito ru ühendataks e lahti.
2.13.3. Sõiduki võib veojõuste ndilt eemaldada.
2.14. Katsejärgsed toimin gud
2.14.1. Gaasianalüsaat ori kontroll
Tuleb kontrollida lahjendatud heitg aasi pidevaks mõõtmiseks kasutatud analüsaator ite null- ja kalibreer i­
misg aasi näitu. Katse loetak se kehtiv aks, kui enne ja pärast katset saadud tulemuste vahe ei ületa 2 % 
kalibreer imisg aasi puhul leitud väär tusest.
2.14.2. Kogumisk oti analüüs
2.14.2.1. Kottides sisalduvaid heitgaa se ja lahjendusõhku analüüsitakse võimalikult kiiresti. Heitgaase ei tohi ühelgi 
juhul analüüsida hiljem kui 30 minutit pärast tsüklif aasi lõppu.
Arvesse võetak se kottides sisalduvate ühendite reaktiivsusaeg a.
2.14.2.2. Võimalikult varakult enne analüüsi nullitakse iga ühendi puhul kasutatav analüsaator i mõõtepi irkond sobiva 
nullg aasiga.
2.14.2.3. Analüsaat orite kalibreer imiskõverad määratakse kalibreer imisg aasidega, mille nimik ontsentratsioonid on 
70–100 % mõõtep iirkonnast.
2.14.2.4. Seejärel kontrollitak se uuesti analüsaator ite nullpunkte . Kui näidu erinevus käesoleva lisa punkti 2.14.2.2 
kohaselt saadud näidust on suurem kui 2 % mõõtepi irkonnast, korrataks e selle analüsaator i puhul toimingut.
2.14.2.5. Seejärel analüüsitakse proov e.
2.14.2.6. Pärast analüüsimist kontrollitak se null- ja kalibreer imispunkti samade gaaside abil uuesti. Katse loetakse 
kehtivaks , kui tulemuste vahe ei ületa 2 % kalibreer imisg aasi puhul leitud väär tusest.
2.14.2.7. Erinevate läbi analüsaator ite voola vate gaaside voolukiir used ja rõhud peavad olema samad kui analüsaator ite 
kalibreer imisel kasutatud voolukiir used ja rõhud.
2.14.2.8. Iga mõõdetava ühendi sisaldus registreer itakse pärast mõõteseadme stabiliseer umist.
2.14.2.9. Kõikide saast eainete heite mass ja (kui on asjak ohane) tahk ete osakest e arv arvutatakse lisa B7 kohaselt.
2.14.2.10. Kalibreer imised ja kontrollid tehakse kas:
a)enne ja pärast iga kotipaar i analüüsi; või
b)enne ja pärast kogu katset.
Variandi b korral tuleb kalibreer imised ja kontrollid läbi viia kõikide analüsaatoriteg a kõikide katse ajal 
kasutatud mõõtepi irkondade puhul.
Nii variandi a kui ka b korral tuleb vastav ate välisõhu- ja heitgaasik ottide puhul kasutada analüsaator i sama 
mõõte piirk onda.
2.14.3. Tahket e osakest e proovitõtufiltr i kaalumineET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/371  
2.14.3.1. Tahket e osakes te proo vivõtuf ilter asetatak se tagasi kaalumiskambr isse (või -ruumi) hiljemalt üks tund pärast 
katse lõppu. Filtr it valmistatak se katseks ette vähemalt ühe tunni jooksul tolmu eest kaitstud ja õhuvahetust 
võimalda vas Petri tassis ning filter kaalutak se. Filtr i brutokaal registreer itaks e.
2.14.3.2. 8 tunni jooksul pärast proov ivõtufiltr i kaalumist, kuid eelistatavalt samal ajal, kaalutakse vähemalt kaht 
kasutamata võrdlusf iltrit. Võrdlusf iltrid peavad olema proov ivõtufil tritega ühesuur used ja samast mater jalist.
2.14.3.3. Kui mõne võrdlusf iltri kaal muutub proov ifiltrite kaalumiste vahel üle ±5 μg, valmistatakse proov ifilter ja 
võrdlusfiltr id uuesti ette kaalumiskambr is (või -ruumis) ning seejärel kaalutakse uuesti.
2.14.3.4. Võrdlusfiltr ite kaalumistulemuste võrdlemisel võrreldakse kõnealuse võrdlusf iltri kaalumistulemust ja sama 
filtri kaalumistulemust e libisevat aritmeetilist keskm ist. Libisev aritmeetiline keskmine arvutatak se nende 
kaalumiste põhjal, mis on teht ud pärast võrdlusfiltr ite kaalumiskambr isse (või -ruumi) viimist. Keskmistamise 
ajavahemik peab olema vähemalt üks päev , kuid mitte üle 15 päeva.
2.14.3.5. Proov i- ja võrdlusf iltrite mitmek ordne katsek s ettevalmistamine ning kaalumine on lubatud kuni 80 tunni 
möödumiseni heitmekatse gaas ide mõõtmisest. Kui enne 80 tunni möödumist või selle möödumise hetk eks 
on rohke m kui pooled võrdlusf iltritest täitnud ±5 μg kriteer iumi, loetakse proov ifiltri kaalumistulemused 
kehtivaks . Kui 80 tunni möödumise hetkel kasutatakse kaht võrdlusf iltrit ja üks neist kahest ei täida ±5 μg 
kriteeriumi, võib proov ifiltri kaalumistulemused lugeda kehtivaks tingimusel, et nende kahe võrdlusf iltri 
kaalu ja libisevate keskm iste absoluutsete vahede summa on 10 μg või väiksem .
2.14.3.6. Kui ±5 μg kriteer iumile vastab võrdlusf iltritest alla poole, proov ifilter kõrvaldatakse ja tehakse heitmekatse 
uuesti. Kõik võrdlusf iltrid kõrvaldatakse 48 tunni jooksul ja asendatak se. Kõikidel muudel juhtudel 
asendatakse võrdlusf iltrid vähemalt iga 30 päeva järel ja selliselt, et ühtki proov ifiltrit ei kaaluta, ilma et seda 
võrreldak s võrdlusf iltriga, mis on viibinud kaalumiskambr is (või -ruumis) vähemalt ühe päeva.
2.14.3.7. Kui kaalumiskambr i (või -ruumi) stabiilsuse kriteeriumid, mis on esitatud lisa B5 punktis 4.2.2.1, ei ole 
täidetud, kuid võrdlusf iltri kaalud vastav ad eespool nimetatud kriteeriumidele, on sõiduki tootjal võimalus 
proov ifiltr ite kaalud heaks kiita või katsed keht etuks tunnistada, kaalukambr i (või -ruumi) kontrollisüste emi 
parandada ja katset korrata.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/372 26.11.2021  
Liide 1 
Kõikide perioodiliselt regenereer itavate süsteemidega sõidukite heitmek atse kord 
1. ÜLDIST
1.1. Käesolevas liites on esitatud erisätte d käesoleva eeskir ja punktis 3.8.1 määratletud perioodiliselt regenere eritavat e 
süste emidega varustatud sõiduki katsetamisek s.
1.2. Regenereer imistsüklite ajal ei ole vaja heite norme kohaldada. Kui perioodiline regenere erimine toim ub vähemalt ühe 
korra 1. tüüpi katse jook sul ja on toimunud vähemalt ühe korra sõiduki ettevalmistamise ajal või kui teepikkus kahe 
järjestikuse perioodilise regenere erimise vahel on korduval 1. tüüpi katsel üle 4 000 km, ei ole vaja spetsiaalset 
katsek orda järgida. Sel juhul käesolevat liidet ei kohaldata ja kasutatak se tegur it Ki 1,0.
1.3. Käesoleva liite sätteid ei kohaldata tahk ete osake ste arvu suhtes.
1.4. Tootja soovil ja vastutav a asutuse heaksk iidul ei pea perioodiliselt rege nereer itavatele süste emidele omast katsek orda 
regener atiivse seadme suhtes kohaldama, kui tootja esitab andmed, mis tõendavad, et regenere erimistsüklite ajal 
jäävad heitk ogused asjaomase sõidukikateg ooria puhul allapoole käesoleva eeskir ja punktis 6.3.10 sätes tatud heite 
piirnorme. Sellisel juhul kasutatak se CO2 heite ja kütusekulu määramisel teguri Ki fikseer itud väär tust 1,05.
2. KATSE KÄIK
Katsetata v sõiduk peab olema suuteline regenereer imist vältima või võimaldama tingimusel, et see funktsioon ei 
mõjuta mootori esialgseid kalibreer inguid. Regenereer imise vältimine on lubatud üksnes rege nereer itava süsteemi 
laadimise ja katsek s ettevalmistamise tsüklite ajal. See ei ole lubatud heitk ogust e mõõtmise ajal regenere erimisfaasis. 
Heitmekatse viiaks e läbi algseadme valmistaja juhtimisseadisega, mis on muutmata kujul. Tootja soovil ja vastutava 
asutuse nõusolekul võib Ki määramisel kasutada elektroonilist juhtseadet, mis ei mõjuta mootori algset 
kalibreer ingut.
2.1. Väljalask eheitmete mõõtmine kahe rege nereer imist sisaldav a WLTC tsükli vahel
2.1.1. Aritmeetiline kesk mine heitk ogus regenere erimiste vahel ja rege neratiivse seadme laadimise ajal määratak se mitme 
(kui neid on üle kahe) ligikaudu ühesuguse teepikkuseg a 1. tüüpi katse aritmeetilise keskmise põhjal. Alte rnatiivina 
võib tootja esitada andmed, mis näitavad, et heide püsib regener eerimiste vahelistes WLTCdes muutumatuna 
(±15 %). Sel juhul võib kasutada tavapärase 1. tüüpi katse käigus mõõdetud heidet. Kõigil muudel juhtudel tuleb 
mõõta vähemalt kahe 1. tüüpi tsükli heidet: üks vahetult pärast rege nereer imist (enne uut laadimist) ja teine 
võimalikult vahetult enne regenereeri misf aasi. Kõik heitk oguste mõõtmised tehakse vastavalt käesolevale lisale ja 
kõik arvutused tehakse vastav alt käesoleva liite punktile 3.
2.1.2. Laadimisprotsess ja Ki määramine tehakse 1. tüüpi sõidutsükli ajal rull-veojõustendil või mootor i katsestendi l, 
kasutades samaväär set katsetsüklit. Tsüklid võib läbi teha järjest (s.o tsüklite vahel mootorit välja lülitamata). Pärast 
mis tahes arvu tsüklite läbimist võib sõiduki rull-veojõusten dilt maha võtta ja katset hiljem jätkata.
Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võib 2. ja 3. klassi sõidukite puhul Ki kindlaks määrata kas koos eriti 
suure kiiruse faasiga või ilma selleta.
Tootja soovil ja vastutav a asutuse heakskiidul võib tootja välja töötada altern atiivse tegevusk orra ja tõendada selle 
sama väärsust, sealhulgas filtri temperatuur i, laadimisk ogust ja läbitud teepikkust. Seda võib teha mootori 
katsestendi l või rull-veojõuste ndil.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/373  
2.1.3. Registreer itaks e kahe regenereeri mist sisaldav a WLTC tsükli vahele jäävate tsüklite arv (D), tsüklite arv, mille jooksul 
toimub heite mõõtmine (n), ja iga ühendi i heite massi mõõte tulemus M0
sijigas tsüklis j.
2.2. Heite mõõtmine regener eerimise ajal
2.2.1. Sõiduki ettevalmistamise heitmekatseks regenere erimisfaasis võib vajaduse korral lõpule viia käesoleva lisa punktis 
2.6 kirjeldatud katseks ettevalmistamise tsüklite või samaväär sete mootori katsestendi tsüklite abil, olenevalt 
käesoleva liite punktis 2.1.2 valitud laadimisk orrast.
2.2.2. Enne esimese arvessemineva heitmekatse läbiviimist kehtivad käesolevas eeskir jas kirjeldatud 1. tüüpi katse sõiduki- 
ja katsetingimused.
2.2.3. Sõiduki ettevalmistamise ajal ei tohi regener eerimist toimuda. Selle tagamiseks võib kasutada ühte järgmist est 
meet odit est:
a)katsek s ettevalmistamise tsüklite ajaks võib paigald ada „tühja“ regenereeri tava süste emi või osalise süstee mi;
b)mõni muu tootja ja vastutav a asutuse vahel kokku lepitud meetod.
2.2.4. Külmkäivituseg a heitmekatse, mis hõlmab regenereer imist, tehakse vastav alt kohaldata vale WLTC-le.
2.2.5. Kui rege nereer imiseks on vaja mitut WLTC tsüklit, tuleb kõik WLTC tsüklid lõpule viia. Üheainsa tahket e osakest e 
proov ivõtufil tri kasutamine mitmes tsüklis, mis on vajalikud regenere erimise lõpuleviimiseks , on lubatud.
Kui on vaja mitut WLTC tsüklit, tuleb järgnev(ad) WLTC tsükke l (tsüklid) läbida kohe, mootorit välja lülitamata, kuni 
saavu tatakse täielik regenere erimine. Kui mitme tsükli jaoks vajalike gaasilist e heidet e kottide arv ületaks 
saadaolevat e kottide arvu, peab uue katse ettevalmistamiseks vajalik aeg olema võimalikult lühik e. Selleks ajaks ei 
lülitata mootorit välja.
2.2.6. Iga heitühendi i kogus regener eerimise Mri ajal arvutatakse käesoleva liite punkti 3 kohaselt. Täielikuk s regeneree ­
rimiseks vajalik e kohaldatavat e katsetsüklit e arv d registreer itaks e.
3. Arvutused
3.1. Ühe regenereeri tava süst eemi väljalask eheitmete ja CO2 heite ning kütusekulu arvutamine
Msi¼∑n
j¼1M0
sij
nforn≥1
Mri¼∑d
j¼1M0
rij
dford≥1
Mpi¼Msi×DþM ri×d
Dþd
kus iga vaadelda va ühendi i puhul:
M0
sijon ühendi i heite mass (g/km) ilma regenere erimiseta katsetsüklis j;
M0
rijon ühendi i heite mass (g/km) regenere erimise ajal katsetsüklis j (kui d>1, tehakse esimene WLTC katse 
külmalt ja järgnevad tsüklid soojalt);
Msi on ühendi i heite aritmeetiliselt keskm ine mass (g/km) ilma regenereer imiseta;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/374 26.11.2021  
Mri on ühendi i heite aritmeetiliselt keskm ine mass (g/km) rege nereer imise ajal;
Mpi on ühendi i heite aritmeetiliselt keskm ine mass (g/km);
n on sellist e katsetsüklit e arv, mis jäävad regenereer imisega tsüklite vahele ja mille käigus mõõdetak se 
1. tüüpi WLTC tsüklite heidet, ≥ 1;
d on regenere erimiseks vajalike täielike kohaldata vate katsetsüklit e arv;
D on täielike kohaldatavat e katsetsüklit e arv kahe regenere erimisega tsükli vahel.
Mpi arvutuskäik on graafiliselt esitatud joonisel A6.App1/1.
Joonis A6.App1/1
Heitmek atses regenereer imisega tsüklite ajal ja vahel mõõdetavad näitajad (skemaatiline näide, heide 
võib ajavahemikul D kasvada või kahaneda)
3.1.1. Iga vaadelda va ühendi i regener eerimiste guri Ki arvutamine
Tootja võib otsustada määrata iga ühendi puhul eraldi kas täiendav aid kõrvalekalded või kordistustegurid.
Ki tegur:Ki¼Mpi
Msi
Ki kõrvalekalle: Ki¼Mpi – M si
Msi, Mpi ja Kitulemused ning tootja teguriliigi valik registreer itaks e. Ki tulemus kantakse kõikidesse asjaomast esse 
katsear uannete sse. Msi, Mpi ja Ki tulemused kantakse kõikidele asjaomastele katselehted ele.
Ki võidakse määrata pärast seda, kui on lõpule viidud üks regener eerimise katsetsükkel, mis koosneb joonisel 
A6.App1/1 näidatud mõõtmistes t enne regenere erimist, selle ajal ja pärast seda.
3.2. Mitme perioodiliselt regener eeritava süsteemi väljalaskeheitmet e ja CO 2 heite ning kütusekulu arvutamine
Järgmine tuleb arvutada ühe 1. tüüpi töötsükli kohta normeer itud heitmete ning CO2 heite puhul. Arvutuses 
kasutata v CO 2 heitk ogus saadak se lisa B7 tabelis A7/1 kirjeldatud etapi 3 tulemuse põhjal.
Msik¼∑nk
j¼1M0
sik,j
nk, kui nj≥1ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/375  
Mrik¼∑dk
j¼1M0
rik,j
dkford≥1
Msi¼∑x
k¼1Msik×D k
∑x
k¼1Dk
Mri¼∑x
k¼1Mrik×dk
∑x
k¼1dk
Mpi¼Msi×∑x
k¼1DkþM ri×∑x
k¼1dk
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Mpi¼∑x
k¼1ðM sik×D kþM rik×dkÞ
∑x
k¼1ðDkþd kÞ
Ki tegur: Ki¼Mpi
Msi
Ki kõrvalekalle: Ki¼Mpi – M si
kus:
Msi on ühendi i heite aritmeetiliselt keskm ine mass (g/km) ilma regenereer imiseta kõikide protsesside k puhul;
Mri on ühendi i heite aritmeetiliselt keskm ine mass (g/km) rege nereer imise ajal kõikide protsesside k puhul;
Mpi on ühendi i heite aritmeetiliselt keskm ine mass (g/km) kõikide protsesside k puhul;
Msik on ühendi i heite aritmeetiliselt keskm ine mass (g/km) ilma regenereer imiseta protsessi k puhul;
Mrik on ühendi i heite aritmeetiliselt keskm ine mass (g/km) rege nereer imise ajal protsessi k puhul;
M0
sik,jon ühendi i heite mass (g/km) ilma regenere erimiseta protsessi k puhul, mõõdetud punktis j, kus 1≤j≤n k;
M0
rik,jon ühendi i heite mass (g/km) regenereer imise ajal protsessi k puhul (kui j>1, viiakse esimene 1. tüüpi 
katse läbi külmalt ja järgnevad tsüklid soojalt), mõõdetuna katsetsüklis j, kus 1≤j≤d k;
nk on protsessi k sellist e täielike katsetsüklit e arv, mis jäävad kahe regener eerimisega tsükli vahele ja mille 
käigus mõõdetak se heidet (1. tüüpi WLTC tsüklid või sama väärsed mootori katseste ndi tsüklid), ja see on 
≥ 2;
dk on protsessi k täielik e kohaldata vate katsetsüklit e arv, mis on vajalik täielikuks regener eerimiseks ;
Dk on protsessi k täielik e kohaldata vate katsetsüklit e arv kahe regenereer imisega tsükli vahel;
x on täielike regenere erimiste arv.
Mpi arvutuskäik on graafiliselt esitatud joonisel A6.App1/2.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/376 26.11.2021  
Joonis A6.App1/2
Heitmek atses regenereer imisega tsüklite ajal ja nende vahel mõõdetud näit ajad (skemaatiline näide)
Mitme perioodiliselt regenereer itava süstee mi teguri Ki arvutamine on võimalik alles iga süstee mi teatava arvu 
regener eerimiste järel.
Pärast kogu protsessi läbimist (A-st B-ni, vt joonis A6.App1/2) tuleb uuesti jõuda esialgsesse lähteolekusse A.
3.3. Ki tegur id ja Ki parandid ümardatakse nelja komak ohani. Ki parandite puhul põhineb ümardamine heiten ormi 
väär tuse füüsilisel ühikul.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/377  
Liide 2 
Laetava elektr isalv estussüsteemi jälgimise katse kord 
1. ÜLDIST
Kui katsetatakse välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõiduk eid ning välise laadimiseta/laadimisega 
kütuseelemendiga hübr iidsõiduke id (nagu asjak ohane), kohaldatakse lisa B8 liiteid 2 ja 3.
Käesolevas liites määratak se kindlaks CO 2 heite massi katsetulemuste korrigee rimist käsitlevad erisätte d kõikide 
laetavat e elektr isalvestussüst eemide energiabilansi (ΔE REESS ) funktsioonina.
CO 2 heite massi korrigeeri tud väär tused peavad vastama energiabilansile 0 (ΔEREESS ¼0) ja need arvutatakse allpool 
sätes tatud korras määratud korrektsioonik ordaja abil.
2. MÕÕTEV AHENDID JA -SEADMED
2.1. Voolu mõõtmine
Laetav a elektr isalvestussüstee mi tühjenemine määratletakse negatiivse vooluna.
2.1.1. Laetav a elektr isalvestussüst eemi voolu mõõdetakse katsete ajal kinnise või klambr iga vooluandur iga. Voolu 
mõõtmise süst eem peab vastama tabelis A8/1 esitatud nõuet ele. Vooluandur(id) peab/peavad tulema toime 
maksimaalse voolutug evuseg a mootori käivitamisel ja mõõtepunkti temperatuur itingimusteg a.
Mõõtmistäpsuse tagamiseks tehakse enne katset mõõtes eadme tootja juhiste kohane nulli korrektsioon ja 
demagneetimine.
2.1.2. Vooluandur id paiga ldatakse laetava elektr isalvestussüsteemig a vahetult ühendatud juhtme külg e ja need peavad 
hõlmama süste emi koguvoolu.
Varjestatud juhtmete korral kohaldataks e sobivaid vastuta va asutusega kooskõlastatud meet odeid.
Et laeta va elektr isalvestussüste emi voolu saaks välise mõõteseadmeg a hõlpsalt mõõta, peaks tootja varustama 
sõiduki sobivat e, ohutute ja lihtsalt ligipääsetavat e ühenduspunktidega. Kui see ei ole mõistlikult võimalik, abistab 
tootja vastutav at asutust, pakkudes vahendeid vooluan duri ühendamiseks laetava elektr isalvestussüstee mi 
kaabliteg a eespool kirjeldatud viisil.
2.1.3. Mõõdetud vool integreer itaks e ajas miinimumsag edusega 20 Hz, saades tulemusek s mõõdetud väär tuse Q 
ampe rtundides (Ah). Mõõdetud vool integreer itaks e ajas, saades tulemusek s mõõdetud väär tuse Q ampe rtundides 
(Ah). Integreer ida võib voolu mõõtmise süsteemis.
2.2. Sõiduki pardaandmed
2.2.1. Teise võimalusena määratakse laetava elektr isalvestussüst eemi vool sõidukipõhist e andmete põhjal. Selle 
mõõtem eetodi kasutamisek s peab katsetatavas sõidukis olema kättesaadav järgmine teave:
a)pärast viimast süüdet määratud integre eritud laadimisjääk (Ah);
b)integre eritud pardaandmet est saadud laadimisjääk, arvutatuna proov ivõtu miinimumsag edusega 5 Hz;
c)OBD-liidese kaudu saadud laadimisjääk vastavalt standardile SAE J1962.
2.2.2. Tootja peab vastutav ale asutusele tõendama, et sõiduki laetava elektr isalvestussüste emi laadimis- ja 
tühjenemisandmed on täpsed.
Tootja võib luua laetava elektr isalvestussüstee mi jälgimise sõidukitüüpk onna, tõendamaks, et sõiduki laeta va 
elektr isalvestussüstee mi laadimis- ja tühjenemisandmed on täpsed. Andmete täpsust tõendatakse esinda val sõidukil.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/378 26.11.2021  
Kehtivad järgmised tüüpk onnakr iteeriumid:
a)samased põlemisprotsessid (s.t säde-, survesüüteg a, kahe-, neljataktiline mootor);
b)samane laadimis- ja/või rege nereer imisstrate egia (tarkvaraline laetava elektr isalvestussüstee mi andmemoodul);
c)pardaandmet e kättesaadavus;
d)samane laadimisjääk, mis on mõõdetud laeta va elektr isalvestussüste emi andmemooduli abil;
e)samane sõidukisisene laadimisjäägi matkimine.
2.2.3. Vaatluse alt jäetakse välja kõik sellised laeta vad elektr isalvestussüsteemid, mis ei avalda mõju CO2 heite massile.
3. LAET AVA ELEK TRIS ALVESTUSSÜSTEEMI LAETUSE MUUTUSEL PÕHINEV KORRIGEERIMINE
3.1. Laetav a elektr isalvestussüste emi voolu mõõtmine algab katse algusega samaaegselt ja lõpeb kohe, kui sõiduk on 
läbinud täieliku sõidutsükli.
3.2. Elektr itoit esüst eemis mõõdetud elektr ienergia saldo Q on laeta va elektr isalvestussüstee mi tsükli lõpu 
energiasisalduse (laetuse) ja tsükli alguse energiasisalduse vahe. Elektr ienergia saldo tuleb määrata kogu läbitud 
WLTC kohta.
3.3. Läbitud tsüklif aaside kohta registreer itaks e Qphase üksik väär tused.
3.4. CO2 heitk ogust e massi korrigee rimine kogu tsükli vältel korrigeerimi skriteeri umi c funktsioonina
3.4.1. Korrigeerimiskr iteeri umi c arvutamine
Korrigeerimiskr iteeri um c on laetuse muutuse absoluutväär tuse ΔE REESS,j ja kütusekulu suhe ning see arvutatakse 
järgmiselt:
c¼jΔEREESS,j
Efuelj
kus:
c on korrigee rimiskr iteerium;
ΔE REESS,j on käesoleva liite punkti 4.1 kohaselt kindlaks määratud kõikide laetavat e elektr isalvestus ­
süstee mide laetuse muutus perioodil j (Wh);
j on käesolevas punktis kogu kohaldata v WLTP katsetsükkel;
Efuel on kütuseenergia järgmiselt:
Efuel¼10×HV×FC nb×d
kus:
Efuel on kohaldatava WLTP katsetsükli vältel tarbitud kütuse energeetiline väär tus (Wh);
HV on tabeli A6.App2/1 kohane kütteväär tus (kWh/l);
FC nb on 1. tüüpi katse tasakaalustamata kütusekulu, mida ei ole energiabilansi alusel korrigeeritud ja 
mis on määratud vastav alt lisa B7 punktile 6 ning mille puhul on kasutatud tabelis A7/1 
esitatud etapi 2 kohaselt arvutatud normeer itud heitmete ja CO 2 heite väär tusi (l/100 km);
d on vastava kohaldata va WLTP katsetsükli vältel läbitud teepikkus (km);
10 Wh-ks teisendamise tegur.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/379  
3.4.2. Korrektsioon tehakse, kui ΔEREESS on negatiivne (näitab laetava elektr isalvestussüsteemi tühjenemist)
Tootja soovil võib korrigee rimise ära jätta ja kasutada korrigeeri mata väär tusi, kui:
a)ΔE REESS on positiivne (näitab laetava elektr isalvestussüsteemi laadimist);
b)tootja saab vastutavale asutusele mõõtmise abil tõestada, et ΔEREESS ja CO2 heite massi ning ΔEREESS ja kütusekulu 
vahel puudub seos.
Tabel A6.App2/1
Kütuse energeetiline väär tus (nagu asjak ohane) 
Kütus Bensiin 
(E0)Bensiin 
(E10)Etanool 
(E85)Diislikütus 
(B0)Diislikütus 
(B7)LPG CNG
Küttev äärtus 8,92
kWh/l8,64
kWh/l6,41
kWh/l9,85
kWh/l9,79
kWh/l12,86 × ρ  
kWh/l11,39 MJ/m3
ρ = katsekütuse tihedus temperatuur il 15 °C (kg/l)
4. Korrigeer imisfunktsiooni kasutamine
4.1. Korrigeerimisf unktsiooni rakendamiseks tuleb arvutada kõikide laetavat e elektr isalvestussüstee mide perioodi j 
laetuse muutus ΔEREESS,j mõõdetud voolu ja nimiping e põhjal:
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i 
kus:
ΔEREESS,j,i on laetava elektr isalvestussüstee mi (i) laetuse muutus vaadelda val perioodil (j) (Wh);
ja:
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×U REESS ×∫tend
t0IðtÞj,idt
kus:
UREESS on laetava elektr isalvestussüsteemi nimipinge (V), mis on määratud vastavalt standardile 
IEC 60050-482;
IðtÞj,i on käesoleva liite punkti 2 kohaselt määratud laetava elektr isalvestussüst eemi i elektr ivoo l (A) 
vaadelda val perioodil j;
t0 on aeg (s) vaadelda va perioodi (j) alguses;
tend on aeg (s) vaadelda va perioodi j lõpus.
i on vaadeldava laetava elektr isalvestussüste emi number;
n on laetavat e elektr isalvestussüstee mide koguar v;
j on vaadelda va perioodi number , kusjuures perioodiks on ükskõik milline kohaldata va tsükli faas, 
tsüklifaa side kombinatsioon või kogu asjaomane tsükk el;
1
3600on Ws-i Wh-ks teisendamise tegur .ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/380 26.11.2021  
4.2. CO2 heite massi (g/km) korrigeerimi seks tuleb kasutada põlemisprotsessile vastav aid Willansi tegureid tabelist A6. 
App2/3.
4.3. Korrektsioon tehakse ja seda rakendatakse kogu tsüklile ja kõigile tsüklifa asidele eraldi ning see registreer itaks e.
4.4. Selleks eriarvutuseks kasutatak se statsionaarse elektr itoitesüsteemi generaator i kasute gurit:
ηalternator¼0:67forelectricpowersupplysystemREESSalternators
4.5. Laetav a elektr isalvestussüst eemi laadimise generaator i koormuskäitumisest põhjustatud CO 2 heite massi muutus 
vaadelda val perioodil j arvutatak se järgmiselt:
ΔM CO2,j ¼0:0036×ΔE REESS,j ×1
ηalternator×Willans factor ×1
dj
kus:
ΔM CO2,j on saadud CO2 heite massi muutus (g/km) perioodil j;
ΔEREESS,j on käesoleva liite punkti 4.1 kohaselt arvutatud laetavat e elektr isalvestussüstee mide laetuse 
muutus (Wh) vaadeldaval perioodil j;
dj on vaadeldaval perioodil j läbitud teepikkus (km);
j on vaadelda va perioodi number , kusjuures perioodiks on ükskõik milline kohaldata va tsükli faas, 
tsüklifaa side kombinatsioon või kogu asjaomane tsükk el;
0,0036 on Wh MJ-ks teisendamise tegur;
ηalternator on käesoleva liite punkti 4.4 kohaselt arvutatud generaat ori tõhusus;
Willans factor on asjaomase põlemisprotsessi Willansi tegur (g CO 2/MJ) tabelist A6.App2/3.
4.5.1. Iga faasi ja kogu tsükli CO 2 heite väär tusi korrigee ritakse järgmiselt:
(1A-tase)
MCO2,p,3 = MCO2,p,2b – ΔM CO2,j
MCO2,c,3 = MCO2,c,2b – ΔM CO2,j
(1B-tase)
MCO2,p,3 = (M CO2,p,1 – ΔM CO2,j )
MCO2,c,3 = (M CO2,c,2 – ΔM CO2,j )
kus:
ΔM CO2,j on käesoleva liite punkti 4.5 järgi saadud tulemus (g/km) perioodil j.
4.6. CO2 heite (g/km) korrigee rimiseks kasutatakse tabelis A6.App2/3 esitatud Willansi tegureid.
Tabel A6.App2/3
Willansi tegur id (nagu asjak ohane) 
Ülelaadimiseta Ülelaadimisega
Sädesüüteg a Bensiin (E0) l/MJ 0,0733 0,0778
g CO2/MJ 175 186
Bensiin (E10) l/MJ 0,0756 0,0803
g CO2/MJ 174 184ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/381  
Ülelaadimiseta Ülelaadimisega
CNG (G20) m3/MJ 0,0719 0,0764
g CO2/MJ 129 137
LPG l/MJ 0,0950 0,101
g CO2/MJ 155 164
E85 l/MJ 0,102 0,108
g CO2/MJ 169 179
Survesüüteg a Diislikütus (B0) l/MJ 0,0611 0,0611
g CO2/MJ 161 161
Diislikütus (B7) l/MJ 0,0611 0,0611
g CO2/MJ 161 161ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/382 26.11.2021  
Liide 3 
Gaaskütust e (veeldatud naftagaas ja maagaas/biomet aan) energiategur ite arvutamine 
1. 1. TÜÜPI KATSETSÜKLIS TARBITUD GAASKÜTUSE MASSI MÕÕTMINE
Tsüklis tarbitud gaasi massi mõõtmisek s kasutatak se sellist kütuse kaalumissüste emi, millega saab katse käigus mõõta 
mahutit järgmiselt.
a)Katse alguse ja katse lõpu näitude vahe mõõdetak se täpsusega ±2 % või täpsemini.
b)Rakenda takse ettevaatusabinõusid mõõtmisvig ade vältimiseks.
Need ettevaatusabinõud hõlmav ad vähemalt seadme hoolikat paigaldam ist vastav alt seadme tootja soovituste le ja 
heale insener itavale.
c)Muud mõõtmismeetodid on lubatud, kui on võimalik tõendada samaväär set täpsust.
2. GAASI ENER GIA TEGURI ARVUT AMINE
Kui katses põletatakse ainult gaaskütust, arvutatakse kütusekulu välja mõõtmisega kindlaks tehtud süsivesinike , 
süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi heidet e põhjal.
Tsüklis tarbitud energiale vastav gaasi energiategur arvutatakse järgmiselt:
Ggas¼Mgas×cf×104
FCnorm ×dist×ρ� �
kus:
Ggas on gaas i energiat egur (%);
Mgas on tsüklis tarbitud gaaskütuse mass (kg);
FC norm on kütusekulu (l/100 km veeldatud naftagaasi puhul, m3/100 km maag aasi/biometaani puhul), mis 
on arvutatud vastava lt lisa B7 punktidele 6.6 ja 6.7;
dist on katsetsükli jooksul registreer itud teepikkus (km);
ρ on gaas i tihedus:
maag aasi/biometaani ρ = 0,654 kg/m3;
veeldatud naftagaasi ρ = 0,538 kg/l;
cf on korrektsioonit egur järgmiste väär tusteg a:
cf = 1, kui etalonkütus on LPG või G20;
cf = 0,78, kui etalonkütus on G25.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/383  
LISA B6a 
Kor rigeer itud ümbr itseva õhu temperatuur il ehk piirk onnale iseloomulik es temperatuur itingimust es 
tehtav katse CO2 heite väljaselgitamis eks 
(Ainult 1A-tase)
1. SISSEJUHA TUS
Käesolevas lisas kirjeldatakse korrigee ritud ümbr itseva õhu temperatuur il tehtavat katset (ATCT) CO2 heite 
määramiseks piirk onnale iseloomulikes temperatuur itingimustes.
1.1. Sisepõlemismootoriga sõidukit e ja välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite CO2 heite ning välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukite laetushoiurežiimi väär tust korrigee ritaks e käesoleva lisa sätet e kohaselt. CO 2 väär tuse 
korrigeeri mine ei ole nõutav laetuskulukatse puhul. Korrigeeri mine ei ole nõutav elektr isõiduulatuse jaoks .
2. KORRIGEERITUD ÜMBRITSEV A ÕHU TEMPERA TUURIL TEHT AVA KATSE (ATCT) TÜÜPK OND
2.1. Samasse ATCT tüüpk onda võivad kuuluda üksnes sõidukid, millel kõik järgmised tunnused on identsed:
a)jõusüstee mi ehitus (nt sisepõlemis-, hübr iid-, kütuseelemendiga või elektr imoot or);
b)põlemisprotsess (st kahetaktiline või neljataktiline);
c)silindr ite arv ja paigutus;
d)mootori kütusetoit e viis (st kaud- või otsesissepr itse);
e)jahutussüst eemi tüüp (st õhk-, vesi- või õlijahutus);
f)õhu sissevõtu viis (st ülelaadimiseta või ülelaadimisega);
g)kütused, mille jaoks mootor on projekte eritud (st bensiin, diislikütus, maag aas, veeldatud naftagaas vm);
h)katalüüsmuundur (st kolmeastmeline katalüsaator , lahja segu NOx-i püüdur , selektiivne katalüütiline 
taandamine, lahja segu NOx-i katalüsaat or või muu(d));
i)tahmafiltr iga või ilma; ning
j)heitg aasitagas tus (on või ei ole, jahutatud või jahutamata)
Lisaks peavad sõidukid olema sarnased järgmist e näita jate poolest:
k)sõidukit e mootori töömahu erinevus ei tohi olla suurem kui 30 % väik seima võimsusega sõiduki mootori 
töömahust ; ning
l)mootorir uumi isolatsioon peab mate rjali, koguse ja paiknemise poolest olema ühesugune. Tootja esitab 
tüübikinnitusasutusele tõendid (nt CAD-joonistena), et kõikidel tüüpk onna sõidukitel moodustab paigaldata va 
isolatsioonimat erjali maht ja mass ATCT käigus mõõdetud võrdlussõiduki samade mat erjalidega võrreldes üle 
90 %.
Sama ATCT tüüpk onna piires võib lubada ka isolatsioonimater jali ja selle paiknemise erinevusi, kui tõendatakse , et 
katsetataval sõidukil on mootorir uumi isolatsioon võimalik est halvim.
Kui tootja suudab tüübikinnitusasutusele tõendada, et halvima võimaluse põhimõte on tagatud (nt katsetatud 
sõidukil puudub isolatsioon), või kui ATCT koosneb ühest interpolatsioonitüüpk onnast, võib isolatsioonima ­
terjalide dokument eerimise nõuet est loobuda.
2.1.1. Kui on paigalda tud aktiivsed soojussalvestid, loetakse samasse ATCT tüüpk onda kuuluvaks üksnes sõidukid, mis 
vastav ad järgmistele nõuet ele:
a)erisoojus, mille määrab süste emi salvestatud entalpia, ületab 0–10 % ulatuses katsetatava sõiduki entalpiat ; ja 
ning
b)algseadme valmista ja suudab tehnilisele teenistusele tõendada, et mootori käivitamisel soojuse vabastamiseks 
kuluv aeg tüüpk onnas on 0–10 % väiksem kui katsetatava sõiduki soojuse vabastamiseks kuluv aeg.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/384 26.11.2021  
2.1.2. Samasse ATCT tüüpk onda kuuluvaks loetakse üksnes sõidukid, mis vastavad käesoleva lisa B6a punktis 3.9.4 
sätestatud kriteeriumidele.
3. ATCT KORD
Tehakse lisas B6 nimetatud 1. tüüpi katse, jättes välja käesoleva lisas B6a punktides 3.1–3.9 sätestatud nõuded. See 
nõuab ka käiguvahetuspunktide uut arvutamist ja kohaldamist vastav alt lisale B2, võttes arvesse käesoleva lisa B6a 
punktis 3.4 sätestatud erinevat sõidutakistust.
3.1. Ümbr itseva keskkonna tingimused ATCT puhul
3.1.1. Temperatuur (Treg), mille juures tulek s sõidukil lasta seista ja sõidukit ATCT jaoks katsetada, on 14 °C.
3.1.2. Minimaalne temperatuur i stabiliseer umise aeg (tsoak_A TCT) ATCT puhul on 9 tundi.
3.2. Katsekamber ja temperatuur i stabiliseer umise ala
3.2.1. Katsekamber
3.2.1.1. Katsekambr i temperatuur i seadistuspunkt peab võrduma temperatuur iga Treg. Tegelik temperatuur peab katse 
alguses olema ±3 °C piires ja katse ajal ±5 °C piires.
3.2.1.2. Katsekambr is oleva õhu või mootorisse sissevõetava õhu eriniiskus (H) peab vastama järgmisele tingimusele:
3,0 ≤ H ≤ 8,1 (g H2O/kg kuiva õhu kohta)
3.2.1.3. Õhute mperatuur i ja niiskust mõõdetak se jahutusventilaatori väljalaske ava juures miinimumsag edusega 0,1 Hz.
3.2.2. Temperatuur i stabiliseer umise ala
3.2.2.1. Temperatuur i stabiliseer umise ala temperatuur i seadistuspunkt võrdub temperatuur iga Treg ja tegelik temperatuur 
peab viieminutilise libiseva aritmeetilise keskm ise puhul olema ±3 °C piires ning ei tohi esineda süstem aatilist 
kõrvalekallet seadistuspunktist. Temperatuuri mõõdetak se pidevalt miinimumsage dusega 0,033 Hz.
3.2.2.2. Temperatuur i stabiliseer umise ala temperatuur iandur peab asuma kohas, mis on sõidukit ümbr itseva õhu 
temperatuur i mõõtmiseks kõige esinda vam, ning seda kontrollib tehniline teenistus.
Andur peab paiknema vähemalt 10 cm kaugusel temperatuur i stabiliseer umise ala seinast ja peab olema otsese 
õhuv oo eest kaitstud.
Õhuv ool peab temperatuur i stabiliseer umise ruumis sõiduki läheduses kujutama endast ruumi suur usele 
iseloomulikku loomulikku ringlust (mitte sundr inglust).
3.3. Katsetata v sõiduk
3.3.1. Katsetata v sõiduk peab esindama tüüpk onda, mille ATCT andmeid kindlaks määratakse (nagu kirjeldatud 
käesoleva lisa B6a punktis 2.1).
3.3.2. ATCT tüüpk onnast valitakse väikseima mootor i töömahuga interpolatsioonitüüpk ond (vt lisa B6a punkt 2) ja 
katsetatav sõiduk peab olema kõnealuse tüüpk onna suur ima näitajag a sõiduki konfiguratsioonis.
3.3.3. Asjak ohasel juhul valitakse ATCT tüüpk onnast sõiduk , mille aktiivse soojussalvesti entalpia on kõige väiksem ja 
mille aktiivse soojussalvesti soojuseraldumine on kõige aeglasem.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/385  
3.3.4. Katsetata v sõiduk peab vastama lisa B6 punktis 2.3 ja käesoleva lisa B6a punktis 2.1 esitatud nõuetele.
3.4. Seadistus
3.4.1. Sõidutakistus ja veojõustend seadistatak se vastava lt lisas B4 kirjeldatule, järgitakse muu hulgas nõuet, et ruumi 
temperatuur peab olema 23 °C.
Et võtta arvesse õhutiheduse erinevust temperatuur il 14 °C ja 20 °C, seadistatakse rull-veojõusten d lisa B4 
punktide 7 ja 8 järgi, kuid sihtk oefitsiendina Ct kasutatak se järgmisest võrrandist saadud väär tust f2_TReg .
f2_TReg = f2 × (Tref + 273)/(T reg + 273)
kus:
f2 on teise astme sõidutakistusk ordaja (N/(km/h)2) standardtingimustel;
Tref on sõidutakistuse võrdlustem peratuur (°C), nagu sätestatud käesoleva eeskir ja punktis 3.2.10;
Treg on piirk onnale iseloomulik temperatuur (°C), nagu sätestatud käesoleva lisa B6a punktis 3.1.1.
Juhul, kui on olemas keht iv veojõustendi katse seadistus 23 °C, tuleb rull-veojõustendi teise astme tegurit Cd 
kohandada järgmiselt:
Cd_T reg = Cd + (f2_TReg – f2)
3.4.2. ATCT -katse ja selle sõidutakistuse seadistus tehakse ühe telje veojõust endil, juhul kui vastav 1. tüüpi katse on 
tehtud ühe telje veojõuste ndil; katse tehakse kahe telje veojõuste ndil, juhul kui vastav 1. tüüpi katse on tehtud 
kahe telje veojõustendil.
3.5. Katseks ettevalmistamin e
Tootja soovil võib katsek s ettevalmistamise teha temperatuur il Treg.
Moot ori temperatuur peab jääma ±2 °C piiresse seadistuspunktist 23 °C või temperatuur ist Treg, olenevalt sellest, 
kumb temperatuur katsek s ettevalmistamiseks valitakse.
3.5.1. Sõidukid, millel on ainult sisepõlemismootor , valmistatakse katsek s ette vastav alt lisa B6 punktis 2.6 kirjeldatule.
3.5.2. Välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukid valmistatak se katseks ette vastav alt lisa B8 punktis 3.3.1.1 kirjeldatule.
3.5.3. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukid valmistatakse katsek s vastav alt lisa B8 liite 4 punktis 2.1.1 või 2.1.2 
kirjeldatule.
3.6. Temperatuur i stabiliseer umine
3.6.1. Katseks ettevalmistamise ja järgneva katsetuse vahelisel ajal tuleb sõidukeid hoida temperatuur i stabiliseer umise 
alal, kus ümbr itseva keskk onna tingimused vastav ad käesoleva lisa B6a punkti 3.2.2 nõuet ele.
3.6.2. Katseks ettevalmistamise lõppemisest kuni temperatuur i stabiliseer umiseni Treg juures ei tohi sõidukit hoida muul 
temperatuur il kui Treg üle 10 minuti.
3.6.3. Seejärel hoitakse sõidukit temperatuur i stabiliseer umise alal nii, et aeg katseks ettevalmistamise katse lõpust kuni 
ATCT katse alguseni võrdub ajaga tsoak_A TCT täiendav a lubatud kõrvalekaldega 15 minutit. Tootja soovil ja 
tüübikinnitusasutuse loal võib aega tsoak_A TCT pikendada kuni 120 minuti võrra. Sellisel juhul kasutatak se 
pikendatud aega käesoleva lisa B6a punktis 3.9 kirjeldatud jahtumiseks.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/386 26.11.2021  
3.6.4. Temperatuur i stabiliseer umine peab toimuma ilma jahutusventilaatorita ja kõik kereosad peavad paiknema nii, 
nagu on ette nähtud tavalise parkimise korral. Ajavahemik katseks ettevalmistamise lõpu ja ATCT katse alguse 
vahel registreer itaks e.
3.6.5. Temperatuur i stabiliseer umise alalt katsekambr isse viimine peab olema võimalikult kiire. Sõiduk ei tohi 
temperatuur ist Treg erineva temperatuur i käes olla kauem kui 10 minutit.
3.7. ATCT katse
3.7.1. Katsetsükke l on kohaldata v WLTC, mis on lisas B1 selle sõidukiklassi jaoks ette nähtud.
3.7.2. Ainult sisepõlemismootoriga sõidukit e puhul järgitakse lisas B6 ja välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite puhul 
lisas B8 sätestatud heitmekatse tegemise korda ning välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite puhul laetushoiu ­
režiimis 1. tüüpi katse tegemise korda, kuid erandina peavad katsekambr it ümbr itseva keskk onna tingimused 
vastama käesoleva lisa B6a punktis 3.2.1 kirjeldatud tingimust ele.
3.7.3. Eelkõige ei tohi ATCT katses väljalaske heitmed (nagu on ainult sisepõlemismootoriga sõidukit e jaoks ette nähtud 
tabeli A7/1 etapis 2 ja hübr iidelektr isõidukite jaoks tabeli A8/5 etapis 2) ületada asjaomase katsetatava sõiduki 
heitk ogust e piirnorme (säte statud käesoleva eeskir ja punktis 6.3.10).
3.8. Arvutamine ja dokumente erimine
3.8.1. Tüüpk onna korrektsioonitegur FCF arvutatakse järgmiselt:
FCF = MCO2 ,Treg / MCO2,23°
kus
MCO2,23° on suur ima näitajag a sõiduki kõigi kohaldatavat e 1. tüüpi katsete keskmine korrigeerimata CO2 
heite mass (g/km) temperatuur il 23 °C pärast lisa B7 tabeli A7/1 etappi 3 sõidukit e puhul, millel 
on ainult sisepõlemismootor , ning pärast lisa B8 tabeli A8/5 etappi 3 välise laadimiseta/ 
laadimisega hübr iidelektr isõidukite puhul;
MCO2,T reg on täieliku WLTC tsükli korrigeerimata CO 2 heite mass (g/km) kohalikul temperatuur il pärast 
lisa B7 tabeli A7/1 etappi 3 sõidukite puhul, millel on ainult sisepõlemismootor , ning pärast 
lisa B8 tabeli A8/5 etappi 3 välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukit e puhul. Välise 
laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite puhul kasutatak se tegurit KCO2, nagu see on 
määratletud lisa B8 liites 2.
Nii MCO2,23° kui ka MCO2,T reg mõõdetakse ühel ja samal katsetataval sõidukil.
FCF kantak se kõikidesse asjaomastesse katsear uannet esse.
FCF ümardatak se nelja komak ohani.
3.8.2. Iga ATCT tüüpk onda (nagu määratletud käesoleva lisa B6a punktis 2.3) kuuluva sõiduki puhul, millel on ainult 
sisepõlemismootor , arvutatakse CO 2 heitk ogus järgmiselt:
MCO2,c,5 = MCO2,c,4 × FCF
MCO2,p,5 = MCO2,p,4 × FCF
kus
MCO2,c,4 ja MCO2,p,4 on varasemal arvutusetapil saadud CO 2 heite mass (g/km) kogu WLTC (indeks c) ja 
tsükli faaside (indeks p) vältel;
MCO2,c,5 and MCO2,p,5 on CO 2 heite mass (g/km) kogu WLTC tsükli (c) ja tsükli faaside (p) vältel, mis sisaldab 
ATCT korrektsiooni, ning seda kasutatak se täiendav ate korrektsioonide või täiendav ate 
arvutuste puhul.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/387  
3.8.3. Iga ATCT tüüpk onda (nagu määratletud käesoleva lisa B6a punktis 2.3) kuuluva välise laadimiseta/laadimisega 
hübr iidelektr isõiduki CO 2 heitk ogus arvutatakse järgmiselt:
MCO2,CS,c,5 = MCO2,CS ,c,4 × FCF
MCO2,CS,p,5 = MCO2,CS,p,4 × FCF
kus
MCO2,CS,c,4 ja MCO2,CS,p,4 on varasemal arvutusetapil saadud CO 2 heite mass (g/km) kogu WLTC (indeks c) ja 
tsükli faaside (indeks p) vältel;
MCO2,CS,c,5 ja MCO2,CS,p,5 on CO 2 heite mass (g/km) kogu WLTC tsükli c ja tsükli faaside p vältel, mis sisaldab 
ATCT korrektsiooni, ning seda kasutatak se edasist e korrektsioonide või edasist e 
arvutuste puhul.
3.8.4. Kui FCF on alla ühe, loetak se see käesoleva lisa B6a punkti 4.1 kohaselt halvima juhu käsitluse raames võrdseks 
ühega.
3.9. Mahajahut amine
3.9.1. ATCT -tüüpk onna võrdlussõidukina kasutatava katsetatava sõiduki ja kõikide ATCT tüüpk onda kuuluvat e 
interpolatsioonitüüpk ondade suur ima näitajag a sõidukit e puhul mõõdetak se mootori jahutusaine lõplikku 
temperatuur i pärast temperatuur il 23 °C läbitud temperatuur i stabiliseer umise ajavahemikku tsoak_A TCT, (täiendava 
15minutilise lubatud kõrvalekaldega), millele on eelnenud vastav a 1. tüüpi katse läbimine temperatuur il 23 °C. 
Seda ajavahemikku mõõdetak se alates asjaomase 1. tüüpi katse lõpust.
3.9.1.1. Juhul, kui ajavahemikku tsoak_A TCT on vastav as ATCT katses pikendatud, kasutatak se sama temperatuur i 
stabiliseer umise aega täiendava 15minutilise lubatud kõrvalekaldega.
3.9.2. Mahajahut amine tehakse võimalikult kiiresti pärast 1. tüüpi katse lõppu, maksimaalse viivituseg a 20 minutit. 
Mõõdetud temperatuur i stabiliseer umise aeg on lõpliku temperatuur i mõõtmise ja 23 °C juures läbi viidud 
1. tüüpi katse lõpu vaheline aeg ning see tuleb kanda kõikidesse asjaomast esse katsear uannetesse.
3.9.3. Temperatuur i stabiliseer umise ala kolme viimase tunni kesk mine temperatuur lahutataks e punktis 3.9.1 
nimetatud temperatuur i stabiliseer umise aja lõpus mõõdetud mootori jahutusaine lõpp temperatuur ist. Saadud 
suur use tähistus on ΔT_A TCT ja see ümardatakse lähima täisar vuni.
3.9.4. Kui saadud ΔT_A TCT ja katsetatava sõiduki ΔT_A TCT vahe on –2 °C või rohk em, loetak se vastav interpolats iooni ­
tüüpk ond samasse ATCT tüüpk onda kuuluvaks .
3.9.5. Kõikide sama ATCT tüüpk onna sõidukite puhul mõõdetak se jahutusaine jahutussüsteemis samas kohas. 
Mõõt ekoht peab olema mootorile võimalikult lähedal, et jahutusaine temperatuur näitaks võimalikult täpselt 
mootori temperatuur i.
3.9.6. Temperatuur i stabiliseer umise alade temperatuur i mõõdetak se vastava lt käesoleva lisa B6a punktile 3.2.2.2.
4. ALTERNA TIIVSED MÕÕTMISVIISID
4.1. Sõiduki jahutamise või isolatsioonig a seotud halvim variant
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib käesoleva lisa B6a punkti 3.6 asemel kohaldada 1. tüüpi 
katse kohast jahutamist. Selleks:
a)kohaldataks e lisa B6 punkti 2.7.2 sätteid koos lisatingimusega, et temperatuur i stabiliseer umise aeg on 
vähemalt 9 tundi.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/388 26.11.2021  
b)ATCT katse alustamisel peab mootor i temperatuur olema ±2 °C seadistuspunktist Treg. See temperatuur 
kantakse kõikidele asjaomaste le katselehted ele. Sellisel juhul võib kõigi asjaomase tüüpk onna sõidukit e puhul 
jätta järgimata käesoleva lisa B6a punktis 3.9 kirjeldatud jahutamissätt ed ja mootorir uumi isolatsiooni 
kriteeriumid.
Seda altern atiivi ei või kasutada, kui sõidukil on aktiivne soojussalvesti.
Nimetatud lähenemisviisi kasutamine tuleb märkida kõikidesse asjaomastesse katsear uannete sse.
Isolatsioonimat erjalide dokumente erimise nõuded võib jätta kohaldamata.
4.2. Ühest interpolatsioon itüüpk onnast koosnev ATCT tüüpk ond
Kui ATCT tüüpk ond koosneb vaid ühest interpolats ioonitüüpk onnast, võib mitte järgida käesoleva lisa B6a 
punktis 3.9 kirjeldatud jahutamissätt eid. Vastav teave märgitakse kõikidesse asjaomastesse katsear uannete sse.
4.3. Moot ori temperatuur i alternatiivne mõõtmine
Kui jahutusaine temperatuur i pole võimalik mõõta, võib tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse heaksk iidul kasutada 
käesoleva lisa B6a punktis 3.9 kirjeldatud mahajaht umise iseloomustamiseks jahutusaine temperatuur i asemel 
mõõta mootoriõli temperatuur i. Sellisel juhul kasutatak se kõigi tüüpk onna sõidukit e puhul mootoriõli 
temperatuur i.
Selle meet odi kasutamine märgitakse kõikidesse asjaomastesse katsear uannete sse.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/389  
LISA B6b 
CO 2 heite korrigeer imine vast avalt sihtkiir usele ja teepikkusele 
(Ainult 1A-tase)
1. ÜLDIST
Käesolevas lisas B6b on sätestatud erinõuded CO2 heite katsetulemuste korrigeeri miseks, et võtta arvesse sihtkiir use 
ja läbitud teepikkusele lubatud hälbeid.
Lisa B6b kohaldataks e üksnes sõidukitele, millel on ainult sisepõlemismootor .
2. SÕIDUKI KIIR USE MÕÕTMINE
2.1. Sõiduki tegelik/mõõdetud kiirus (vmi; km/h), mille määrab rull-veojõustendi rullide kiirus, mõõdetak se sageduseg a 
10 Hz koos tegelikule kiirusele vastava tegeliku ajaga.
2.2. Sihtkiir us (vi; km/h) lisa B1 tabelites A1/1–A1/12 esitatud ajapunktide vahel määratak se lineaarse interpolats iooni 
meet odi abil sagedusel 10 Hz.
3. KORRIGEERIMINE
3.1. Tegeliku/mõõdetud võimsuse ja sihtvõimsuse arvutamine rataste juures
Kasutades sihtkiir ust ja tegelikku/mõõdetud kiirust, arvutatakse võimsus ja jõud rataste juures järgmiselt:
Fi = f0 + f1 ×ðViþV i – 1Þ
2+ f2 ×ðViþV i – 1Þ2
4+ (TM + mr) × ai
Pi = Fi ×ðViþV i – 1Þ
3,6x2× 0,001
Fmi = f0 + f1 ×ðVm iþVm i – 1Þ
2+ f2 ×ðVm iþVm i – 1Þ2
4+ (TM + mr) × ami
Pmi = Fmi ×ðVm iþVm i – 1Þ
3,6x2× 0,001
ai =ðVi – V i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
ami =ðVm i – Vm i – 1Þ
3,6xðt i – t i – 1Þ
kus:
Fi on liikumapaneva jõu sihtväär tus (N) ajavahemikus (i – 1) ... (i);
Fmi on tegelik/mõõdetud liikumapanev jõud (N) ajavahemikus (i –1) ... (i);
Pi on sihtvõimsus (kW) ajavahemikus (i – 1) ... (i);
Pmi on tegelik/mõõdetud võimsus (kW) ajavahemikus (i – 1) ... (i);
f0, f1, f2 on lisa B4 sõidutakistusk orda jad N, N/(km/h), N/(km/h)2;
Vi on sihtkiir us (km/h) ajahetk el i;
Vm i on tegelik/mõõdetud kiirus (km/h) ajahetk el i; i;
TM on sõiduki katsemass (kg);
mr on pöörlevate osade ekvivalentne efektiivmass (kg) vastavalt lisa B4 punktile 2.5.1;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/390 26.11.2021  
ai on sihtkiirendus (m/s2) ajavahemikus (i –1) ... (i);
ami on tegelik/mõõdetud kiirendus (m/s2) ajavahemikus (i – 1) ... (i);
ti on aeg (s).
3.2. Järgmises etapis arvutatak se algväär tus POVERR UN,1 järgmiselt:
POVERR UN,1 = –0,02 × PRATED
kus:
POVERR UN,1 on esialgne vabakäiguvõimsus (kW);
PRATED on mootori nimivõimsus (kW).
3.3. Kõikide arvutatud Pi ja Pmi väär tuste puhul, mis on väiksem ad kui POVERR UN,1, määratak se väär tuseks POVERR UN,1, et 
jätta välja negatiivsed väär tused, mis ei oma CO 2 heite seisuk ohalt tähtsust.
3.4. Iga WLTC faasi Pm,j väär tus arvutatakse järgmiselt:
Pm,j =∑tend
t0Pmi/n
kus:
Pm,j on keskm ine tegelik/mõõdetud võimsus (kW) faasis j;
Pmi on tegelik/mõõdetud võimsus (kW) ajavahemikus (i – 1) ... (i);
t0 on aeg (s) vaadelda va faasi j alguses;
tend on aeg (s) vaadelda va faasi j lõpus;
n on ajaetappide arv vaadeldavas faasis;
j on vaadeldava faasi number .
3.5. Iga kohaldatava WLTC faasi kesk mine laeta va elektr isalvestussüst eemi laetusega (RCB) korrigeeritud CO2 heite mass 
(g/km) teisendataks e ühikutesse g/s järgmiselt:
MCO2,j = MCO2,RCB,j ×dm,j
tj
kus:
MCO2,j on keskm ine CO2 heite mass (g/s) faasis j;
MCO2,RCB,j on vaadelda va WLTC faasi lisa B7 tabeli A7/1 etapi 1 CO 2 heite mass, mida on korrigeeri tud lisa B6 
liite 2 kohaselt, kusjuures kehtib tingimus, et RCB korrektsioon tehakse ilma korrigee rimiskr iteeriumi 
c arvestamata;
dm,j on tegelikult läbitud teepikkus (km) vaadelda vas faasis j;
tj on vaadeldava faasi j kestus (s).
3.6. Järgmises etapis koostatak se graafik , mis kirjeldab eri WLTC faaside CO 2 heite massi (g/s) seost lisa B6b punkti 3.4 
järgi arvutatud keskmiste Pm,j1 väär tustega.
Vähimr uutude meet odil leitak se regressioonikõver . Sellise regressioonikõvera (sõidukispetsiifiline CO 2 joon) näide 
on esitatud joonisel A6b/1.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/391  
Joonis A6b/1
Sõidukispetsiif ilise CO 2 regressioonikõv era näide
3.7. Sõidukispetsiif iline CO 2 joon-1, mis arvutatakse lisa B6b punkti 3.6. järgi, kirjeldab faasis j eralduva CO 2 heite (g/s) 
seost ratta juures mõõdetud keskmise võimsuseg a samas faasis j ja selle võrrand on järgmine:
MCO2,j = (kv,1 × Pm,j1) + Dv,1
kus:
MCO2,j on keskm ine CO2 heite mass (g/s) faasis j;
Pm,j1 on keskm ine tegelik/mõõdetud võimsus (kW) faasis j, arvutatud võimsuse POVERR UN,1 alusel;
kv,1 on sõidukispetsiif ilise CO 2 joone tõus võrrandis 1 (g CO2/kWs);
Dv,1 on sõidukispetsiif ilise CO 2 joone konstant võrrandis 1 (g CO2/s);
3.8. Järgmises etapis arvutatak se teine POVERR UN,2 järgmiselt:
POVERR UN,2 = - Dv,1/ kv,1
kus:
POVERR UN,2 on teine vabakäiguvõimsus (kW);
kv,1 on sõidukispetsiif ilise CO 2 joone tõus võrrandis 1 (g CO2/kWs);
Dv,1 on sõidukispetsiif ilise CO 2 joone konstant võrrandis 1 (g CO2/s);
3.9. Kõikide käesolevas lisa (B6b) punkti 3.1 kohaste arvutatud Pi ja Pmi väär tuste puhul, mis on väiksemad kui POVERR UN,2, 
määratak se väär tuseks POVERR UN,2, et jätta välja negatiivsed väär tused, mis ei oma CO2 heite seisuk ohalt tähtsust.
3.10. Pm,j2 väär tused arvutatakse iga WLTC faasi jaoks uuesti lisa B6b punkti 3.4 võrrandite järgi.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/392 26.11.2021  
3.11. Uus sõidukispetsiif ilise CO2 joone võrrand 2 arvutatakse vähimr uutude meet odil, nagu kirjeldatud lisa B6b 
punktis 3.6. Sõidukispetsiifilise CO 2 joone võrrand 2 on järgmine:
MCO2,j = (kv,2 × Pm,j2) + Dv,2
kus:
MCO2,j on keskm ine CO2 heite mass (g/s) faasis j;
Pm,j2 on keskm ine tegelik/mõõdetud võimsus (kW) faasis j, arvutatud võimsuse POVERR UN,2 alusel;
kv,2 on sõidukispetsiif ilise CO 2 joone tõus võrrandis 2 (g CO2/kWs);
Dv,2 on sõidukispetsiif ilise CO 2 joone konstant võrrandis 2 (g CO2/s);
3.12. Järgmises etapis arvutatak se Pi,j väär tused igas WLTC faasis sihtkiir use prof iili järgi järgmiselt:
Pi,j2 =∑tend
t0Pi,2/n
kus:
Pi,j2 on keskm ine sihtvõimsus (kW) faasis j, arvutatud võimsuse POVERR UN,2 alusel;
Pi,2 on sihtvõimsus (kW) ajavahemikus i – 1 ... i, mis on arvutatud, kasutades POVERR UN,2;
t0 on aeg (s) vaadelda va faasi j alguses;
tend on aeg (s) vaadelda va faasi j lõpus;
n on ajaetappide arv vaadeldavas faasis;
j on vaadeldava WLTC faasi number .
3.13. CO 2 heite massi muut (g/s) perioodil j arvutatak se järgmiselt:
ΔCO 2,j = kv,2 × (Pi,j2 – Pm,j2)
kus:
ΔCO 2,j on CO 2 heite massi muut (g/s) perioodil j;
kv,2 on sõidukispetsiif ilise CO 2 joone tõus võrrandis 2 (g CO2/kWs);
Pi,j2 on keskm ine sihtvõimsus (kW) perioodil j, arvutatud võimsuse POVERR UN,2 alusel;
Pm,j2 on keskm ine tegelik/mõõdetud võimsus (kW) perioodil j, arvutatud võimsuse POVERR UN,2 alusel;
j on vaadeldav periood ja see võib olla kas tsükli faas või kogu tsükkel.
3.14. Lõpliku läbitud teepikkuse ja kiiruseg a korrigeeri tud CO2 heite mass perioodil j arvutatak se järgmiselt:
MCO2,j,2b = (ΔCO 2,jþM CO2,j,k x dm,j
tjÞxt j/di,j
kus:
MCO2,j,2b on lõpliku läbitud teepikkus e ja kiiruseg a korrigeeritud CO 2 heite mass (g/km) perioodil j;
MCO2,j,k on perioodi j CO2 heite mass (g/km) vastav alt lisa B7 tabeli A7/1 etapile k;
ΔCO 2,j on CO 2 heite massi muut (g/s) perioodil j;
tj on vaadeldava perioodi j kestus (s);
dm,j on tegelikult läbitud teepikkus (km) vaadelda vas faasis j;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/393  
di,j on vaadeldava perioodi j sihtteepikkus (km);
j on vaadeldav periood j ja see võib olla kas tsükli faas p või kogu tsükke l c.
k on 1, kui vaadelda v periood j on tsükli faas, või 2, kui vaadeldav periood on kogu tsükke l.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/394 26.11.2021  
LISA B7 
Arvutused 
1. ÜLDNÕUDED
1.1. Kui lisas B8 ei ole sõnaselg elt sätes tatud teisiti, kohaldataks e kõiki käesolevas lisas sätes tatud nõudeid ja 
menetlusi välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukitele, välise laadimiseta kütuseelemendiga 
hübr iidsõidukitele ja täiselektr isõidukitele.
1.2. Ainult sisepõlemismootor iga sõidukite puhul tuleb järgida käesoleva lisa punktis 1.4 kirjeldatud 
arvutamisetappe.
1.3. Tulemuste ümardamine
1.3.1. Arvutuste vaheetappe ei ümardata (v.a juhul, kui on vajalik vaheümardamine).
1.3.2. Nor meer itud heitmete lõplikud tulemused ümardatak se käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt ühes 
etapis kohaldatavas heitenor mis ette nähtud komak ohtade arvuni pluss veel üks tüvenumber .
1.3.3. NO x korrektsioonit egur KH esitatakse käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt ümardatuna kahe 
komak ohani.
1.3.4. Lahjenduste gur DF esitatakse käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt kahe komak ohani ümardatuna.
1.3.5. Standardit ega mittes eotud teabe puhul tuleb lähtuda heast insener itavast.
1.4. Lõplike katsetulemuste arvutamise etapiviisiline juhis sisepõlemismootor iga sõidukite puhul
Tulemused tuleb arvutada tabelis A7/1 kirjeldatud järjestuses. Kõik veer us „Väljundandmed“ esitatud 
asjaomased tulemused registreer itaks e. Veerus „Protsess“ kirjeldatakse arvutamisek s kasutata vaid punkt e 
või esitatakse lisaar vutused.
Tabelis kasutatak se võrrandites ja tulemustes järgmisi tähistusi:
c kogu kohaldata v tsükkel;
p kohaldatava tsükli faas;
i kohaldatav normeer itud heitmete kompon ent (v.a CO 2);
CO 2 heide.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/395  
Tabel A7/1
Lõplike katsetulemuste arvutamine (kütusesääs tlikkust kohaldat akse ainult 1B-tasemele) 
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
1 Lisa B6 Töötlemata 
katsetulemusedHeite mass
Käesoleva lisa punktid 3–3.2.2.Mi,p,1 (g/km);
MCO2,p,1 (g/km).
2 Etapi 1 
väljundandmedMi,p,1 (g/km);
MCO2,p,1 (g/km).Tsükli koondväär tuste arvutamine:
Mi,c,2¼∑pMi,p,1×dp
∑pdp
MCO2,c,2 ¼∑pMCO2,p,1 ×dp
∑pdp kus:
Mi/CO2,c,2 on kogu tsükli heide;
dp on tsükli faasides (p) läbitud 
teepikkuse d.Mi,c,2 (g/km);
MCO2,c,2 (g/km).
2b
(Ainult 
1A-tase)Etapi 1 väljundand ­
med
Etapi 2 väljundand ­
medMCO2,p,1 (g/km);
MCO2,c,2 (g/km).CO 2 heite korrigeerimi ne vastavalt 
sihtkiir usele ja teepikkusele
Lisa B6b.
Märkus. Kuna korrigeeri takse ka 
teepikkust , tuleb viiteid läbitud 
teepikkuse le alates sellest 
arvutusetapist tõlgendada viitena 
sihtteep ikkusele.MCO2,p,2b (g/km);
MCO2,c,2b (g/km).
3 (1A-tase)
Etapi 2b 
väljundandmedMCO2,p,2b (g/km);
MCO2,c,2b (g/km).RCB korrektsioon
Lisa B6 – liide 2.MCO2,p,3 (g/km);
MCO2,c,3 (g/km).
(1B-tase)
Etapi 1 
väljundandmed
Etapi 2 
väljundandmedMCO2,p,1 (g/km);
MCO2,c,2 (g/km).RCB korrektsioon
Lisa B6 – liide 2.MCO2,p,3 (g/km);
MCO2,c,3 (g/km).
4a Etapi 2 
väljundandmed
Etapi 3 
väljundandmedMi,c,2 (g/km);
MCO2,c,3 (g/km).Kõikide perioodiliselt regener eeritavate 
süstee midega (Ki) sõidukite heitmekatse 
kord
Lisa B6 liide 1.
Mi,c,4a = Ki × Mi,c,2
või
Mi,c,4a = Ki + Mi,c,2
ning
MCO2,c,4a = KCO2 × MCO2,c,3
või
MCO2,c,4a = KCO2 + MCO2,c,3
Täiendav kõrvalekalle või 
kordistustegur , mida kasutatak se Ki 
määramise kohaselt.Mi,c,4a (g/km);
MCO2,c,4a (g/km).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/396 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
Kui Ki-d ei kohaldata:
Mi,c,4a = Mi,c,2
MCO2,c,4a = MCO2,c,3
4b Etapi 3 
väljundandmed
Etapi 4a 
väljundandmedMCO2,p,3 (g/km);
MCO2,c,3 (g/km);
MCO2,c,4a (g/km).Kui Ki on kohaldata v, seataks e CO 2 
faaside väär tused vastavusse tsükli 
koondväär tustega:
MCO2,p,4 ¼MCO2,p,3 ×AF Ki
iga tsüklif aasi p puhul,
kus:
AF Ki¼MCO2,c,4a
MCO2,c,3
Kui Ki-d ei kohaldata:
MCO2,p,4 = MCO2,p,3MCO2,p,4 (g/km).
4c Etapi 4a 
väljundandmedMi,c,4a (g/km);
MCO2,c,4a (g/km).Kui neid väär tusi kasutatakse toodangu 
vastav usega seoses, tuleb normeer itud 
heitmed ja CO2 heite mass korrutada 
käesoleva eeskir ja punkti 8.2.4 kohaselt 
määratud sissesõitmistegur iga:
Mi,c,4c = RIC (j) × Mi,c,4a
MCO2,c,4c = RICO2 (j) × MCO2,c,4a
Kui neid väär tusi toodangu vastav usega 
seoses ei kasutata:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,c,4c;
MCO2,c,4c
Lisa B6 punkti 6 kütusesäästlikkuse 
(FE c,4c_tem p) arvutamine
Kui seda väär tust kasutatak se toodangu 
vastav usega seoses, tuleb 
kütusesäästlikkus korrutada käesoleva 
eeskir ja punkti 8.2.4 kohaselt määratud 
sissesõitmisteg uriga:
FEc,4c = RIFE (j) × FEc,4c_tem p
Kui neid väär tusi toodangu vastav usega 
seoses ei kasutata:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c (km/l);
5
Ühe katse 
tulemus.Etappide 4b ja 4c 
väljundandmedMCO2,c,4c (g/km);
MCO2,p,4 (g/km).(1A-tase)
MCO2,c,4c ja MCO2,p,4 ATCT -korrektsioon 
lisa B6a punkti 3.8.2 kohaselt.
(1B-tase)
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,c,5 (g/km);
MCO2,p,5 (g/km).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/397  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
Mi,c,4c (g/km);
FEc,4c (km/l);Lisa C4 kohaselt arvutatud 
halvenemist egur ite kohaldamine 
normeer itud heitmet ele.
Kui neid väär tusi kasutatakse toodangu 
vastav usega seoses, ei ole edasisi etappe 
(6–10) vaja ja lõpptulemuseks on siinse 
etapi väljundandmed.Mi,c,5 (g/km);
FEc,5 (km/l);
6 (1A-tase)
Etapi 5 
väljundandmedIga katse puhul:
Mi,c,5 (g/km);
MCO2,c,5 (g/km);
MCO2,p,5 (g/km).Katsete keskmise leidmine ja 
deklareer itud väär tus.
Lisa B6 punktid 1.2–1.2.3.Mi,c,6 (g/km);
MCO2,c,6 (g/km);
MCO2,p,6 (g/km).
MCO2,c,declared  
(g/km).
(1B-tase)
Etapi 5 
väljundandmedFEc,5 (km/l); Katsete keskmise leidmine ja 
deklareer itud väär tus.
Lisa B6 punktid 1.2–1.2.3.
Kohaldata va tsükli FEc,declared väär tus 
teisendataks e MCO2,c,declared väär tuseks 
lisa B7 punkti 6 järgides. Selleks 
kasutatak se kohaldatava tsükli 
normeer itud heitmeid.FEc,declared (km/l)
FEc,6 (km/l)
MCO2,c,declared  
(g/km).
7 (1A-tase)
Etapi 6 
väljundandmedMCO2,c,6 (g/km);
MCO2,p,6 (g/km);
MCO2,c,declared (g/km).Faasi väär tuste vastav usse viimine.
Lisa B6 punkt 1.2.4.
ja:
MCO2,c,7 = MCO2,c,declaredMCO2,c,7 (g/km);
MCO2,p,7 (g/km).
(1B-tase)
Etapi 5 
väljundandmed
Etapi 6 
väljundandmedMCO2,c,5 (g/km);
MCO2,p,5 (g/km);
MCO2,c,declared (g/km).Faasi väär tuste vastav usse viimine.
Lisa B6 punkt 1.2.4.MCO2,p,7 (g/km).
8
Katsetatava 
sõiduki 
1. tüüpi katse 
tulemus(1A-tase)
Etapi 6 
väljundandmed
Etapi 7 
väljundandmedMi,c,6 (g/km);
MCO2,c,7 (g/km);
MCO2,p,7 (g/km).Kütusekulu arvutamine käesoleva lisa 
punkti 6 kohaselt
Kütusekulu arvutatak se kohaldatava 
tsükli ja selle faaside kohta eraldi. 
Selleks:
a)kasutatak se kohaldatava faasi või 
tsükli CO2 väär tusi;
b)kasutatak se kogu tsükli normeer i­
tud heitmeid.
ja:
Mi,c,8 = Mi,c,6
MCO2,c,8 = MCO2,c,7
MCO2,p,8 = MCO2,p,7FC c,8 (l/100 km);
FC p,8 (l/100 km);
Mi,c,8 (g/km);
MCO2,c,8 (g/km);
MCO2,p,8 (g/km).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/398 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
(1B-tase)
Etapi 5 
väljundandmed
Etapi 7 
väljundandmedMi,c,5 (g/km);
MCO2,p,7 (g/km).Kütusekulu arvutamine ja faasiväär tuse 
ümberar vutamine 
kütusesäästlikkuseks ainult käesoleva 
lisa punkti 6 kohaselt.
Kütusekulu arvutatak se faaside kohta 
eraldi. Selleks:
a)kasutatak se kohaldatava faasi CO 2 
väär tusi;
b)kasutatak se kogu tsükli normeer i­
tud heitmeid.
ja:
Mi,c,8 = Mi,c,5
FEc,8 = FEc,6FC p,8 (l/100 km);
FEp,8 (km/l);
Mi,c,8 (g/km);
FEc,8 (km/l).
9
Interp olat-
sioonitüüp -
konna 
tulemus.
(1A-tase)
Lõplikud 
normeer itud 
heitmedEtapi 8 
väljundandmedKatsetata va 
suur ima ja 
väikseima näitajag a 
sõiduki kohta:
Mi,c,8 (g/km);
MCO2,c,8 (g/km);
MCO2,p,8 (g/km);
FC c,8 (l/100 km);
FC p,8 (l/100 km);
FEc,8 (km/l);
FEp,8 (km/l).(1A-tase)
Kui lisaks suur ima näita jaga sõidukile 
katsetati ka väik seima näitajag a 
sõidukit (ja asjak ohasel juhul keskm ise 
näitajag a sõidukit), võetak se 
normeer itud heitmet e väär tuseks 
kahest või (asjak ohasel juhul) kolmest 
suur im ning selle tähis on Mi,c.
Süsivesinike kogusisalduse ja NOx heite 
koondina kasutatak se 
tüübikinnitusmenetluses kas suur ima 
või väikseima või (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõidukile vastav at 
suur imat summat.
Kui aga väikseima näitajag a sõidukit ei 
katsetatud,
Mi,c = Mi,c,8
1A- ja 1B-tase
CO 2, FE ja FC väär tusena kasutatak se 
etapis 8 saadud väär tusi, kusjuures CO 2 
väär tused ümardatakse käesoleva 
eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt kahe 
komak ohani ning FE ja FC sama punkti 
kohaselt kolme komak ohani.Mi,c (g/km);
MCO2,c,H (g/km);
MCO2,p,H (g/km);
FC c,H (l/100 km);
FC p,H (l/100 km);
FEc,H (km/l);
FEp,H (km/l);
ja kui katsetati 
väikseima näitajag a 
sõidukit:
MCO2,c,L (g/km);
MCO2,p,L (g/km);
FC c,L (l/100 km);
FC p,L (l/100 km);
FEc,L (km/l);
FEp,L (km/l).
10
Üksik sõiduki 
tulemus.
Lõplikud 
CO 2, FE ja FC.Etapi 9 
väljundandmedMCO2,c,H (g/km);
MCO2,p,H (g/km);
FC c,H (l/100 km);
FC p,H (l/100 km);
FEc,H (km/l);
FEp,H (km/l);
ja kui katsetati 
väikseima näitajag a 
sõidukit:
MCO2,c,L (g/km);Interp olatsioonitüüpk onna 
üksiksõidukite kütusekulu, 
kütusesäästlikkuse ja CO 2 arvutamine
Käesoleva lisa punkt 3.2.3.
Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna 
üksiksõidukite kütusekulu, 
kütusesäästlikkuse ja CO 2 arvutamine
Käesoleva lisa punkt 3.2.4.MCO2,c,ind (g/km);
MCO2,p,ind (g/km);
FC c,ind (l/100 km);
FC p,ind (l/100 km);
FEc,ind (km/l);
FEp,ind (km/l).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/399  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
MCO2,p,L (g/km);
FC c,L (l/100 km);
FC p,L (l/100 km).
FEc,L (km/l);
FEp,L (km/l).CO 2 heitk ogus esitatakse grammides 
kilomeetr i kohta (g/km) ja ümardatakse 
täisar vuni.
Kütusekulu (l/100 km) tuleb ümardada 
käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt 
ühe komak ohani.
Kütusesäästlikkus (km/l) tuleb 
ümardada käesoleva eeskir ja punkti 
6.1.8 kohaselt ühe komak ohani.
2. Lahjendatud heitgaasi mahu määramine
2.1. Mahu arvutamine muutuva lahjenduse seadme puhul, mis on võimeline töötama ühtlase või muutuva 
vooluhulgag a
Mahulist vooluhulka mõõdetak se pidevalt. Kogumahtu mõõdetak se kogu katse ajal.
2.2. Mahu arvutamine muutuvlahjendusseadme puhul mahtpumba abil
2.2.1. Maht tuleb arvutada järgmiselt:
V¼V0×N
kus:
V on lahjendatud gaas i maht liitrites katse kohta (enne korrigeeri mist);
V0 on katsetingimuste s mahtpumba abil siiratud gaasi maht liitrites pumba pöörde kohta;
N on pöörete arv katse kohta.
2.2.1.1. Mahu korrigeeri mine standardtingimustele
Lahjendatud heitg aasi maht V korrigeeri takse standardtingimustele järgmiselt:
Vmix¼V×K 1×PB – P 1
Tp��
kus:
K1¼273:15ðKÞ
101:325ðkPaÞ¼2:6961
PB on katsekambr i baromeetr iline õhurõhk (kPa);
P1 on vaakum mahtpumba sisselaskea va juures ümbr itseva õhu baromeetr ilise rõhu suhtes (kPa);
Tp on katse ajal mahtpumpa siseneva lahjendatud heitgaasi aritmeetiliselt kesk mine temperatuur 
kelv inites (K).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/400 26.11.2021  
3. Heite mass
3.1. Üldnõuded (nagu asjak ohane)
3.1.1. Kokkusur utav usest põhjustatud efekt e arvestamata võib kõiki mootori sisselaske -, põlemis- ja väljalaske ­
protsessides osalevaid gaase pidada Avogadro hüpotee si kohaselt ideaalseks.
3.1.2. Katse ajal sõiduki väljutatavat e gaasilist e ühendite massi (M) määramiseks korrutatak se asjaomase gaasi 
mahtk ontsentratsioon lahjendatud heitg aasi mahuga, arvestades järgmisi tihedusi, mis saavu tatakse 
standardtingimuste s 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa:
süsinikmonooksiid (CO) ρ¼1:25 g/l;
süsinikdiok siid (CO 2) ρ¼1:964 g/l;
süsivesinikud:
bensiin (E0) (C1H1,85) ρ¼0:619 g/1
bensiin (E10) (C1H1,93O0,033 ) ρ¼0:646 g/l;
diislikütus (B0) (C1H1,86) ρ¼0:620 g/1
diislikütus (B7) (C1H1,86O0,007 ) ρ¼0:625 g/l;
veeldatud naftagaas (C1H2,525 ) ρ¼0:649 g/l;
maag aas/biometaan (CH4) ρ¼0:716 g/l;
etanool (E85) (C1H2,74O0,385 ) ρ¼0:934 g/l;
lämmastik oksiidid (NO x) ρ¼2:05 g/1
Metaanist erinevate süsivesinik e massi arvutustes kasutata v tihedus peab olema võrdne süsivesinike 
kogusisalduse tihedusega 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa juures ning see oleneb kütusest. Propaani massi 
arvutustes kasutata v tihedus (vt lisa B5 punkt 3.5) on standardtingimustes 1,967 g/l.
Kütuseliigi puhul, mida ei ole käesolevas punktis nimetatud, tuleb arvutada selle tihedus, kasutades 
käesoleva lisa punktis 3.1.3 esitatud võrrandit.
3.1.3. Kogu süsivesinik e tiheduse arvutamise üldvõr rand iga etalonkütuse puhul, mille aritmeetiliselt keskmine 
koostis on CXHYOZ, on järgmine:
ρTHC¼MW cþH
C×MW HþO
C×MW O
VM
kus:
ρTHC on kogu süsivesinik e ja metaanist erinevate süsivesinike tihedus (g/l);
MW C on süsiniku molaar mass (12,011 g/mol);
MW H on vesiniku molaar mass (1,008 g/mol);
MW O on hapniku molaar mass (15,999 g/mol);
VM on ideaalse gaasi molaar maht temperatuur il 273,15 K (0 °C) ja rõhul 101,325 kPa 
(22,413 l/mol);
H/C on vesiniku ja süsiniku suhe konkreetse kütuse (CXHYOZ) puhul;
O/C on hapniku ja süsiniku suhe konkreetse kütuse (CXHYOZ) puhul.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/401  
3.2. Heit e massi arvutamine
3.2.1. Gaasiliste ühendite heite mass tsüklifaa si kohta arvutatakse järgmiselt:
Mi,phase ¼Vmix,phase ×ρi×KH phase ×C i,phase ×10 – 6
dphase
kus:
Mi on ühendi i heite mass katse või faasi kohta (g/km);
Vmix on lahjendatud heitg aasi maht katse või faasi kohta, väljendatuna liitrites katse/f aasi kohta ning 
korrigee ritud standardtingimustele (273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa) ;
ρi on ühendi i tihedus grammides liitri kohta standardtem peratuur i ja -rõhu juures (273,15 K (0 ° 
C) ja 101,325 kPa) ;
KH on niiskusk orrektsioonit egur , mida kohaldataks e üksnes katse või faasi lämmastik oksiidide NO 2 
ja NO x heite massile;
Ci on ühendi i kontsentratsioon (ppm) lahjendatud heitg aasis katse või faasi kohta, korrigeerituna 
ühendi i sisalduse alusel lahjendusõhus;
d on kohaldatava WLTC ajal läbitud teepikkus (km);
n on kohaldatava WLTC faaside arv.
3.2.1.1. Gaasilise ühendi kontsentratsiooni lahjendatud heitga asis korrigeeritaks e selle gaasilise ühendi koguse 
alusel lahjendusõhus järgmiselt:
Ci¼Ce – C d×1 – 1
DF��
kus:
Ci on gaas ilise ühendi i kontsentratsioon (ppm) lahjendatud heitgaa sis, mida on korrigeeritud 
gaasilise ühendi i sisalduse alusel lahjendusõhus;
Ce on gaas ilise ühendi i mõõdetud kontsentratsioon lahjendatud heitg aasis (ppm);
Cd on gaas ilise ühendi i kontsentratsioon lahjendusõhus (ppm);
DF on lahjendustegur .
3.2.1.1.1. Lahjenduste gur (DF) arvutatak se asjaomase kütuse puhul järgmiselt (nagu asjak ohane):
DF¼13:4
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4bensiini (E10) ja diislikütuse (B0) puhul
DF¼13:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4bensiini (E0) puhul
DF¼13:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4diislikütuse (B7) puhul
DF¼11:9
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4veeldatud naftagaasi puhul
DF¼9:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4maag aasi/biometaani puhul
DF¼12:5
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4etanooli (E85) puhulET Euroopa Liidu Teata ja L 423/402 26.11.2021  
DF¼35:03
CH2O – C H2O – DA þC H2×10 – 4vesiniku puhul
Vesiniku puhul kasutata vas võrrandis:
CH2O on H2O kontsentratsioon kogumisk otis sisalduvas lahjendatud heitg aasis, mahuprotsentides;
CH2O-D A on H2O kontsentratsioon lahjendusõhus, mahuprotsentides;
CH2 on H2 kontsentratsioon (ppm) kogumisk otis sisalduvas lahjendatud heitg aasis.
Kütuseliigi puhul, mida ei ole käesolevas punktis nimetatud, tuleb selle lahjenduste gur arvutada käesoleva 
lisa punktis 3.2.1.1.2 esitatud võrrandite ga.
Kui tootja kasutab lahjendustegur it, mis hõlmab mitut faasi, peab ta arvutama lahjenduste guri asjaomaste 
faaside gaas iliste ühendite aritmeetiliselt keskm ise kontsentratsiooni abil.
Gaasilise ühendi aritmeetiliselt keskmine kontsentratsioon arvutatak se järgmiselt:
Ci¯¼∑n
phase¼1 ðCi,phase ×V mix,phase Þ
∑n
phase¼1 Vmix,phase
kus:
Ci¯on gaas ilise ühendi aritmeetiliselt keskmine kontsentratsioon;
Ci,phase on faasi kontsentratsioon;
Vmix,pha ­
seon vastava faasi Vmix.
n on faaside arv.
3.2.1.1.2. Lahjenduste guri (DF) arvutamise üldvõr rand iga etalonkütuse puhul, mille aritmeetiline keskmine koostis 
on CxHyOz, on järgmine:
DF¼X
CCO2þðC HCþC COÞ×10 – 4
kus:
X¼100×x
xþy
2þ3:76 xþy
4 – z
2��
CCO2 on CO 2 kontsentratsioon kogumisk otis sisalduvas lahjendatud heitga asis, mahuprotsentides;
CHC on süsivesinike kontsentratsioon kogumisk otis sisalduvas lahjendatud heitga asis, süsiniku 
ekvivalendina miljondikes (ppm);
CCO on CO kontsentratsioon kogumisk otis sisalduvas lahjendatud heitgaasis (ppm).
3.2.1.1.3. Metaani mõõtmine
3.2.1.1.3.1. Metaani mõõtmiseks gaasikromatograaf-leekionisatsioonidet ektori abil tuleb metaanist erinevad 
süsivesinikud arvutada järgmiselt:
CNMHC ¼CTHC – ðRf CH4×C CH4ÞET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/403  
kus:
CNMHC on metaanist erinevate süsivesinik e korrigeeritud kontsentratsioon lahjendatud heitg aasis, 
süsiniku ekvivalendina miljondik es (ppm);
CTHC on süsivesinike kogusisaldus lahjendatud heitga asis, süsiniku ekvivalendina miljondikes (ppm) 
ja korrigeerituna lahjendusõhus sisalduva süsivesinike koguk ontsentratsioonig a;
CCH4 on CH 4 kontsentratsioon lahjendatud heitg aasis, süsiniku ekvivalendina miljondik es (ppm) ja 
korrigee rituna lahjendusõhus sisalduva CH 4 kontsentratsiooni võrra;
RfCH4 on metaani leekionisatsioonidetekt ori kalibreer imiste gur, nagu see on määratletud lisa B5 
punktis 5.4.3.2.
3.2.1.1.3.2. Kui metaanisisaldust mõõdetak se metaanist erinevaid süsivesinikke eraldav a leekionisatsioonidet ektori 
abil, oleneb metaanist erinevate süsivesinik e arvutamine kalibreer imisg aasist/-meetodi st, mida kasutatakse 
nulli korrigeerimi seks / kalibreer imiseks .
Kui leekionisatsioonidetekt orit kasutatak se süsivesinike kogusisalduse mõõtmiseks (metaanist erinevate 
süsivesinik eta), kalibreer itakse see tavapärasel viisil propaani ja õhug a.
Pärast metaanist erinevate süsivesinik e eraldajat paikneva leekionisatsioonidet ektori kalibreer imiseks on 
lubatud kasutada järgmisi meet odeid:
a)propaanist ja õhust koosnev kalibreer imisg aas juhitaks e metaanist erinevate süsivesinike eraldaj ast 
mööda;
b)metaanist ja õhust koosnev kalibreer imisg aas läbib metaanist erinevate süsivesinike eraldaja.
Soov itatak se tungivalt kalibreer ida metaani leekionisatsioonidet ektor nii, et metaan ja õhk läbivad 
metaanist erinevate süsivesinike eraldaja.
CH 4 ja metaanist erinevate süsivesinike kontsentratsioon arvutatak se meet odi a puhul järgmiselt:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – E EÞ
RfCH4×ðE E – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ
EE – E M
Kui RfCH4 < 1,05, võib selle eespool esitatud CCH4 võrrandist välja jätta.
CH 4 ja metaanist erinevate süsivesinike kontsentratsioon arvutatak se meet odi b puhul järgmiselt:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ – C HCðw=oNMC Þ×ð1 – E EÞ
RfCH4×ðEE – E MÞ
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ×ð1 – E MÞ – C HCðw=NMC Þ×Rf CH4×ð1 – E MÞ
EE – E M
kus:
CHCðw=NMC Þon süsivesinik e kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eraldaj ast läbi voolavas 
uuritavas gaasis (ppm C);
CHCðw=oNMC Þon süsivesinik e kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eraldaj ast mööda voola vas 
uuritavas gaasis (ppm C);
RfCH4 on metaani kalibreer imistegur , mis on määratud vastava lt lisa B5 punktile 5.4.3.2;
EM on metaani efektiivsus, mis on määratud vastav alt käesoleva lisa punktile 3.2.1.1.3.3.1;
EE on etaani efektiivsus, mis on määratud vastava lt käesoleva lisa punktile 3.2.1.1.3.3.2.
Kui RfCH4 < 1,05, võib selle jätta välja eespool esitatud meet odi b võrranditest CH 4 ja CNMHC jaoks .ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/404 26.11.2021  
3.2.1.1.3.3. Metaanist erinevate süsivesinik e eraldaja muundamisefe ktiivsus
Metaanist erinevate süsivesinik e eraldajag a oksüdeer itakse uuritavast gaasist kõik muud süsivesinikud 
peale metaani. Ideaalselt on muundumine metaani puhul 0 protsenti ning teiste süsivesinik e puhul 
etaanina 100 protsenti. Metaanist erinevat süsivesinike täpseks mõõtmiseks määratak se kaks mainitud 
efektiivsust ja kasutatak se neid metaanist erinevate süsivesinike heite arvutamisel.
3.2.1.1.3.3.1. Metaani muundamise efektiivsus (EM)
Metaan-õhk -kalibreer imisg aas juhitaks e leekionisatsioonidetekt orisse läbi metaanist erinevate süsivesinike 
eraldaj a ja eraldajas t mööda ning need kaks kontsentratsiooni registreer itaks e. Efekti ivsus määratakse 
järgmiselt:
EM¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
kus:
CHCðw=NMC Þon süsivesinike kontsentratsioon (ppm C), kui CH 4 voolab läbi metaanist erinevate süsivesinik e 
eraldaja ;
CHCðw=oNMC Þon süsivesinike kontsentratsioon (ppm C), kui CH 4 voolab metaanist erinevate süsivesinik e 
eraldaja st mööda.
3.2.1.1.3.3.2. Etaani muundamise efektiivsus (EE)
Etaan-õhk -kalibreer imisg aas juhitaks e leekionisatsioonidetekt orisse läbi metaanist erinevate süsivesinik e 
eraldaj a ja eraldajas t mööda ning need kaks kontsentratsiooni registreer itaks e. Efekti ivsus määratakse 
järgmiselt:
EE¼1 – CHCðw=NMC Þ
CHCðw=oNMC Þ
kus:
CHCðw=NMC Þon süsivesinik e kontsentratsioon (ppm C), kui C2H6 voolab läbi metaanist erinevate süsivesinik e 
eraldaja ;
CHCðw=oNMC Þon süsivesinike kontsentratsioon (ppm C), kui C2H6 voolab metaanist erinevate süsivesinik e 
eraldaja st mööda.
Kui metaanist erinevate süsivesinik e eraldaj a etaani muundamise efektiivsus on 0,98 või suurem, 
kasutatakse edasistes arvutustes EE väär tusena 1.
3.2.1.1.3.4. Kui metaani leekionisatsioonidet ektorit kalibreer itaks e läbi eraldaja, peab EM väär tus olema 0.
CH 4 arvutamise võrrandist käesoleva lisa punktis 3.2.1.1.3.2 (meetod b) saab:
CCH4¼CHCðw=NMC Þ
CNMHC arvutamise võrrandist käesoleva lisa punktis 3.2.1.1.3.2 (meetod b) saab:
CNMHC ¼CHCðw=oNMC Þ – CHCðw=NMC Þ×rh
Metaanist erinevate süsivesinik e massi arvutustes kasutata v tihedus peab olema võrdne süsivesinike 
kogusisalduse tihedusega 273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa juures ning see oleneb kütusest.
3.2.1.1.4. Vooluhulgag a kaalutud aritmeetilise kesk mise kontsentratsiooni arvutamine
Järgmist arvutusmeetodit rakendatakse püsimahuproovivõtu süst eemide puhul, milles ei ole soojusvahetit, 
või soojusvahetiga püsimahuproo vivõtu süstee mide puhul, mis ei vasta lisa B5 punkti 3.3.5.1 nõuetele.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/405  
Selline vooga kaalutud kontsentratsiooni aritmeetiline keskmine arvutatak se lahjenduseg a 
püsimõõtmist eks (sh asjak ohasel juhul tahk ete osake ste arvu mõõtmiseks). Seda võib kasutada ka 
püsimahuproo vivõtu süstee mide puhul, milles on soojusvaheti, mis vastab lisa B5 punkti 3.3.5.1 nõuetele.
Ce¼∑n
i¼1qVCVSðiÞ×Δt×Cði�
V
kus:
Ce on vooluhulg aga kaalutud aritmeetiline keskmine kontsentratsioon;
qVCVSðiÞ on püsimahuproovivõtu vooluhulk ajahetk el t¼i×Δt (m3/min);
CðiÞ on kontsentratsioon ajahetk el t¼i×Δt (ppm);
Δt proov ivõtmise intervall (s);
V püsimahuproovivõtu kogumaht (m3).
n on katse aeg (s).
3.2.1.2. NO x niiskusk orrektsioonit egur i arvutamine
Korrigee rimak s niiskuse mõju lämmastik oksiidide puhul saadud tulemuste le, kasutatakse järgmisi 
arvutusi:
KH¼1
1 – 0:0329×ðH – 10:71Þ
kus:
H¼6:211×R a×Pd
PB – P d×R a×10 – 2
ja:
H on eriniiskus, veeaur u grammides kilogrammi kuiva õhu kohta;
Ra on ümbr itseva õhu suhteline niiskus (%);
Pd on küllastunud auru rõhk ümbr itseva õhu temperatuur il (kPa);
PB on õhurõhk ruumis (kPa).
Tegur KH arvutatakse katsetsükli iga faasi jaoks.
Ümbr itseva õhu temperatuur ja suhte line niiskus määratletak se igas faasis pidevalt mõõdetud väär tuste 
aritmeetilise keskmisena.
3.2.2. Survesüütemoot orite süsivesinike heite massi määramine
3.2.2.1. Süsivesinik e heite massi määramisek s survesüütem ootor ite puhul arvutatak se aritmeetiline kesk mine 
süsivesinik e kontsentratsioon järgmiselt:
Ce¼∫t2
t1CHCdt
t2 – t 1
kus:
∫t2
t1CHCdton kuumleek -ionisatsioonidetekt ori näitude integraal kogu katse lõikes (t1 ... t2);
Ce on lahjendatud heitgaasis mõõdetud süsivesinike kontsentratsioon Ci (ppm) ja selleg a 
asendatak se CHC kõigis asjak ohast es võrrandites.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/406 26.11.2021  
3.2.2.1.1. Süsivesinik e kontsentratsioon lahjendusõhus määratakse lahjendusõhu kottide põhjal. Korrigee ritakse 
käesoleva lisa punkti 3.2.1.1 kohaselt.
3.2.3. Interpolatsioonitüüpk onna üksiksõidukit e kütusekulu, kütusesäästlikkuse ja CO 2 arvutamine
3.2.3.1. Kütusekulu, kütusesäästlikkus ja CO2 heitk ogus ilma interpolatsioonimeetodita (ainult suur ima näitajag a 
sõiduki kasutamise korral)
Käesoleva lisa punktide 3.2.1– 3.2.1.1.2 kohaselt arvutatud CO 2 väär tus ja käesoleva lisa punkti 6 kohaselt 
arvutatud kütusesäästlikkus/kütusekulu omistatakse kõigile interpolatsioonitüüpk onna üksiksõidukit ele 
ning interpolats ioonimeetod it ei rakendata.
3.2.3.2. Kütusekulu ja CO2 heide interpolatsioonimeetodit kasutades
CO2 heide ja kütusekulu interpolatsioonitüüpk onna iga üksiksõiduki puhul võib arvutada käesoleva lisa 
punktides 3.2.3.2.1–3.2.3.2.5 kirjeldatud viisil.
3.2.3.2.1. Katsetatava suur ima ja väikseima näitajag a sõiduki kütusekulu ja CO 2 heide
Suur ima ja väik seima näitajag a katsetatava sõiduki CO 2 heite mass tsüklis (vasta valt MCO2 – Lja MCO2 – H) 
ning selle faasides p (MCO 2 – L,p ja MCO 2 – H,p ), mida kasutatakse järgmistes arvutustes , võetakse tabeli A7/1 
etapist 9.
Kütusekulu väär tused võetakse samuti tabeli A7/1 etapist 9 ning neile viidatak se tähiste ga FC L,p ja FC H,p.
3.2.3.2.2. Sõidutakistuse arvutamine üksiksõiduki puhul
Kui interpolatsioonitüüpk ond moodustatak se ühest või mitmest sõidutakistustüüpk onnast, arvutatakse 
üksik sõiduki sõidutakistus selle sõidutakistustüüpk onna alusel, kuhu kõnealune sõiduk kuulub.
3.2.3.2.2.1. Üksik sõiduki mass
Suur ima ja väik seima näitajag a sõidukite katsemasse kasutatakse interpolatsioonimeet odi 
sisendandmet ena.
TM ind (kg) on üksiksõiduki individuaalne katsemass käesoleva eeskir ja punkti 3.2.25 kohaselt.
Kui suur ima ja väikseima näitajag a katsetatava sõiduki puhul kasutatak se sama katsemassi, tuleb 
interpolatsioonimeetodi puhul seada TM ind väär tus suur ima näitajag a sõiduki massiks.
3.2.3.2.2.2. Üksik sõiduki veeretakistusjõud
3.2.3.2.2.2.1. Interpoleer imisel kasutatak se sisendandmet ena katsetata vate väikseima ja suur ima näita jaga sõidukit e 
jaoks valitud rehvide tegelikke veeretakistusk ordajaid (vasta valt RR L ja RR H). Vt lisa B4 punkt 4.2.2.1.
Kui suur ima või väikseima näitajag a sõiduki esi- ja tagasillal olevat el rehvidel on erinevad veeretakistus ­
korda jad, arvutatakse veeretakistust e kaalutud keskmine käesoleva lisa punktis 3.2.3.2.2.2.3 esitatud 
võrrandiga.
3.2.3.2.2.2.2. Konkreetsele sõidukile paigaldatud rehvide veeretakistusk orda jaks (RR ind) võetakse nende energiatõhusus ­
klassile vastav väär tus lisa B4 tabelist A4/2.
Kui konkreetsete le sõidukitele saab alla panna nii standardsed veljed ja rehvid kui ka talverehvid (kolme 
mäetipu ja lumehelbe märgiseg a (3PMS), kas velge dega või ilma), ei loeta lisarehve ja/või velgi 
lisavarustuseks.
Kui esi- ja tagasilla rehvid kuuluvad eri energiatõhususklassidesse, kasutatak se kaalutud keskmist, mis 
arvutatak se käesoleva lisa punktis 3.2.3.2.2.2.3 esitatud võrrandi järgi.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/407  
Kui katsetatavat ele väikseima ja suur ima näitajag a sõidukit ele on paigald atud ühesugused või sama 
veeretakistusk orda jaga rehvid, võetak se interpolats ioonimeetod i korral RR ind väär tuseks RR H.
3.2.3.2.2.2.3. Kaalutud keskmine veeretakistusjõud
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
kus:
x tähistab kas suur ima või väikseima näita jaga sõidukit või üksiksõidukit ;
RR L, FA ja RR H,FA on vastav alt suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki esisilla rehvide veeretakistus ­
kordajad (RRC) (kg/t);
RR ind, FA on üksiksõiduki esisilla rehvide energiatõhususe klassi veeretakistusk orda ja (kg/t) 
vastav alt lisa B4 tabelile A4/2;
RR L,RA ja RR H,RA on vastav alt suur ima ja väikseima näitajag a sõiduki tagasilla rehvide tegelik 
veeretakistusk ordaja (kg/t);
RR ind,RA on üksiksõiduki tagasilla rehvide energiatõhususe klassi veeretakistusk orda ja (kg/t) 
vastav alt lisa B4 tabelile A4/2;
mp x,FA on sõiduk orras sõiduki massi osakaal esisillal;
RRx ei ümardata ega liigitata rehvi energiatõhususe klassi järgi.
3.2.3.2.2.3. Üksik sõiduki õhutakistus
3.2.3.2.2.3.1. Lisavarustuse aerodünaamilise mõju määramine
Õhutakistust mõõdetakse kõigi lisavarust usse kuuluvate õhutakistust mõjutav ate osade ja kerekujude 
puhul lisa B4 punkti 3.2 nõuet ele vastavas ja vastutav a asutuse kontrollitud tuuletunnelis.
Interpolatsioonimeetodi puhul mõõdetak se ühe sõidutakistustüüpk onna lisavarust use õhutakistust samal 
tuulekiir usel, kas kiirusel vlow või vhigh, eelistatult kiirusel vhigh, nagu on määratletud lisa B4 punktis 6.4.3. 
Kui vlow või vhigh puudub (nt VL ja/ või VH sõidutakistust mõõdetak se vaba jooksume etod il), mõõdetak se 
aerodünaamilist jõudu samal tuulekiir usel vahemikus ≥80 km/h ja ≤150 km/h. 1. klassi sõidukit e puhul 
mõõdetakse seda samal tuulekiir usel ≤150 km/h.
3.2.3.2.2.3.2. Alternatiivne meetod lisavarust use aerodünaamilise mõju määramisek s
Tootja soovil ja vastutava asutuse nõusolekul võib suur use Δ(C D × Af) määramisek s kasutada altern atiivset 
meet odit (nt hüdrodünaamika arvutisimulatsioon (ainult 1A-tase), lisa B4 kriteeriumile mittev astav 
tuuletunnel), kui on täidetud järgmised kriteeriumid:
a)alternatiivne meet od peab tagama Δ(C D × Af) täpsuse ±0,015 m2.
(Ainult 1A-tase) CFD simulatsiooni kasutamise korral tuleb CFD meet odi täpsust valideer ida vähemalt 
kahe Δ(C D×A f) näitajag a iga lisavarust use tüübi kohta ühise võrdlussõiduki kerel ja kokku vähemalt 
kaheksa Δ(C D×A f) näitajag a, nagu on näidatud joonisel A7/1a;
b)alternatiivset meetodit kasutatakse üksnes sellise aerodünaamilist mõju avalda va lisavarustuse puhul 
(nt rattad, jahutusõhu juhtimissüst eemid, spoiler id jne), mille samaväärs us on tõendatud;
c)punktides a ja b kirjeldatud samaväärsuse tõendid tuleb esitada vastutav ale asutusele enne sõidutakis ­
tustüüpk onnale tüübikinnituse andmist. Mis tahes altern atiivse meetodi puhul põhineb valideer imine 
käesoleva eeskir ja kriteer iumidele vastavat el tuuletunneli mõõtmiste l;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/408 26.11.2021  
d)kui konkreetse lisavarust usse kuuluva eseme Δ(C D × Af) on üle kahe korra suurem kui selle 
lisavarustuse Δ(C D × Af), mille kohta esitati tõendid, ei tohi õhutakistust määrata alternati ivse 
meet odiga; ning
e)kui kasutatak se mõõtmismeet odit, tuleb see iga nelja aasta järel uuesti valideer ida. Kui kasutatakse 
mat emaatilist meet odit, tuleb uuesti valideer ida ka simulatsioonimudelis või tarkvaras tehtud 
muudatused, mis võivad kaasa tuua valideer imisar uande keht etuse.
Joonis A7/1a
Lisavar ustuse aerodünaamilise mõju määramise alter natiivse meet odi näide
3.2.3.2.2.3.2.1. Tootja deklareer ib vastutavale asutusele, millises ulatuses võib sõidukeid kasutada altern atiivse meet odi 
puhul, ja deklareer itud ulatus dokument eeritaks e asjaomaste s katsear uannetes, kui vastutav ale asutusele 
on esitatud tõendid samaväärsuse kohta. Vastuta v asutus võib nõuda alternati ivse meet odi sama väärsuse 
kinnitamist, valides sõiduki sellist e sõidukite hulg ast, mille tootja on deklareer inud pärast samaväär suse 
tõendamist. Tulemus peab tagama Δ(CD × Af) täpsuse ± 0,015 m2. See toimimisviis põhineb käesoleva 
eeskir ja kriteeriumidele vastav atel tuuletunnelis mõõtmistel. Kui seda korda ei järgita, loetakse 
alternatiivse meetodi heaksk iit keht etuks.
3.2.3.2.2.3.3. Üksik sõiduki aerodünaamilise mõju arvessevõtmine
ΔðC D×A fÞind on õhutakistusteguri ja lauppinna korrutise erinevus (m2) üksik sõiduki ja katsetatava 
väikseima näitajag a sõiduki vahel, mis tuleneb üksiksõiduki lisavarust use ja kerekuju erinevusest 
katsetatava väikseima näita jaga sõidukiga võrreldes;
nimetatud õhutakistuse erinevused Δ(C D×A f) määratakse täpsusega ± 0,015 m2.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/409  
Δ(C D × Af)ind võib arvutada järgmise võrrandi abil, tagades täpsuse ± 0,015 m2 ka lisavarustuse osade ja 
kere kujude summa puhul:
ΔðC D×A fÞind¼∑n
i¼1ΔðC D×A fÞi
kus:
CD on õhutakistusk orda ja;
Af on sõiduki lauppind (m2);
n on nende sõiduki lisavarust usse kuuluvate osade arv, mis on üksiksõidukil ja 
katsetataval väikseima näita jaga sõidukil erinevad;
ΔðC D×A fÞion õhutakistusk orda ja ja lauppinna korrutise erinevus sõiduki individuaalse omaduse i 
tõttu ning sellise lisavarust usse kuuluva osa puhul, mis suurendab õhutakistust 
võrreldes katsetatava väikseima näitajag a sõidukiga, on see positiivne ja vastupidi (m2).
Katsetatava väikseima ja suur ima näitajag a sõiduki kõikide Δ(C D × Af)i erinevuste summa peab vastama 
suur usele Δ(C D × Af)LH.
3.2.3.2.2.3.4. Summaar ne aerodünaamiline erinevus katsetatava väikseima ja suur ima näitajag a sõiduki vahel
Õhutakistusk ordaja ja lauppinna korrutise summaarset erinevust katsetatavat e väikseima ja suur ima 
näita jaga sõiduki vahel (m2) tähistataks e Δ(C D × Af)LH ja see registreer itakse.
3.2.3.2.2.3.5. Aerodünaamilise mõju dokumenteer imine
Õhutakistusk ordaja ja lauppinna korrutise (m2) (mille tähis on Δ(C D×A f)) suurenemine või vähenemine 
kõikide selliste interpolatsioon itüüpk onda kuuluvat e lisavarustuse elementide ja kerekujude puhul:
a)mis mõjutavad sõiduki õhutakistust ning
b)mida tuleb arvestada interpoleer imisel,
registreer itakse.
3.2.3.2.2.3.6. Lisasätt ed aerodünaamilise mõju kohta
Suur ima näitajag a sõiduki õhutakistust tuleb arvesse võtta kogu interpolatsioonitüüpk onna puhul ning Δ 
(CD × Af)LH loetakse võrdseks nulliga , kui:
a)tuuletunnelis ei ole võimalik Δ(C D×A f) väär tust täpselt määrata või
b)puudub lisavarustus, mis põhjustaks õhutakistuse erinevust katsetatava väikseima ja suur ima näitajag a 
sõiduki vahel ning mida tuleks interpolatsioon imeet odis arvesse võtta.
3.2.3.2.2.4. Üksik sõidukite sõidutakistusk orda jate arvutamine
Sõidutakistusk ordajaid f0, f1 ja f2 (mis on määratletud lisas B4) tähistataks e suur ima ja väikseima näitajag a 
katsetata va sõiduki puhul vastav alt f0,H, f1,H ja f2,H ning f0,L, f1,L ja f2,L. Korrigeeri tud sõidutakistuskõver 
katsetata va väik seima näitajag a sõiduki puhul on järgmine:
FLðvÞ¼f�
0,Lþf1,H×vþf�
2,L×v2
Rakendades võrdluskiir uste vahemikus vähimr uutude regressioonimeetodit, määratakse FLðvÞ jaoks 
korrigeeritud sõidutakistusk ordajad f�
0,Lja f�
2,Lning lineaark orda ja f�
1,Lväär tusek s seataks e f1,H. Interpolat ­
sioonitüüpk onna üksik sõiduki sõidutakistusk orda jad f0,ind, f1,ind ja f2,ind arvutatakse järgmiselt:
f0,ind¼f0,H – Δf 0×ðTM H×RR H – TM ind×RR indÞ
ðTM H×RR H – TM L×RR LÞET Euroopa Liidu Teata ja L 423/410 26.11.2021  
või kui ðTM H×RR H – TM L×RR LÞ= 0, kohaldatakse f0,ind puhul allolevat võrrandit :
f0,ind¼f0,H – Δf 0
f1,ind¼f1,H
f2,ind¼f2,H – Δf 2ðΔ½C D×A f�LH – Δ½C d×A f�indÞ
ðΔ½C D×A f�LHÞ
või kui ΔðC D×A fÞLH¼0, kohaldataks e f2,ind puhul allolevat võrrandit :
f2,ind¼f2,H – Δf 2
kus:
Δf0¼f0,H – f�
0,L
Δf2¼f2,H – f�
2,L
Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna puhul arvutatakse üksiksõiduki sõidutakistusk orda jad f0, f1 ja f2 lisa B4 
punktis 5.1.1 esitatud võrrandite kohaselt.
3.2.3.2.3. Tsüklienergiatarbe arvutamine
Kohaldatava WLTC tsükli energiatar ve Ek ja kõikide kohaldatavat e tsüklif aaside energiatar ve Ek, p 
arvutatak se käesoleva lisa punkti 5 korra kohaselt järgmist e sõidutakistusk ordajat e ja masside variantide k 
puhul:
k=1 : f0¼f�
0,L,f1¼f1,H,f2¼f�
2,L,m¼TM L
(katsetatav väikseima näitajag a sõiduk)
k=2 : f0¼f0,H,f1¼f1,H,f2¼f2,H,m¼TM H
(katsetatav suur ima näitajag a sõiduk)
k=3 : f0¼f0,ind,f1¼f1,H,f2¼f2,ind,m¼TM ind
(interpolatsioo nitüüpk onna üksiksõiduk)
Neid kolme sõidutakistust e komplekti võib tuletada erinevates t sõidutakistustüüpk ondadest.
3.2.3.2.4. (1A-tase)
Interpolatsioonitüüpk onda kuuluva üksiksõiduki CO 2 heite arvutamine interpolats ioonimeetodi abil
Kohaldatava tsükli iga faasi (p) puhul tuleb üksiksõiduki CO2 heite mass (g/km) arvutada järgmiselt:
MCO 2 – ind,p ¼MCO 2 – L,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðM CO 2 – H,p  – M CO 2 – L,pÞ
Üksik sõiduki CO 2 heite mass (g/km) kogu tsükli vältel tuleb arvutada järgmiselt:
MCO2 – ind¼MCO 2 – LþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðM CO 2 – H – M CO 2 – LÞ
Vastavalt E1,p, E2,p ja E3,p ning E1, E2 ja E3 arvutatakse käesoleva lisa punkti 3.2.3.2.3 kohaselt.
3.2.3.2.5. (1A-tase)
Kütusekulu (FC) arvutamine interpolats ioonitüüpk onna üksiksõiduki puhul interpolats ioonimeetod ilET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/411  
Kohaldatava tsükli iga faasi p puhul tuleb üksik sõiduki kütusekulu (l/100 km) arvutada järgmiselt:
FCind,p¼FCL,pþE3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p��
×ðFC H,p – FC L,pÞ
Üksik sõiduki kütusekulu (l/100 km) kogu tsükli vältel arvutatak se järgmiselt:
FCind¼FCLþE3 – E 1
E2 – E 1��
×ðFC H – FC LÞ
Vastavalt E1,p, E2,p ja E3,p ning E1, E2 ja E3 arvutatakse käesoleva lisa punkti 3.2.3.2.3 kohaselt.
(1B-tase)
Interpolatsioonitüüpk onda kuuluva üksiksõiduki kütusesäästlikkuse (FE) arvutamine interpolatsioo ­
nimeet odi abil
Kohaldatava tsükli iga faasi p puhul arvutatak se üksik sõiduki kütusesäästlikkus (km/l) järgmiselt:
FEind,p¼1
1=FE L,pþE3,p – E1,p
E2,p – E1,p !
×ð1=FE H,p – 1=FE L,pÞ
Üksik sõiduki kütusesäästlikkus (km/l) kogu tsükli vältel arvutatak se järgmiselt:
FEind¼1
1=FE LþE3 – E1
E2 – E1��
×ð1=FE H – 1=FE LÞ
Vastavalt E1,p, E2,p ja E3,p ning E1, E2 ja E3 arvutatakse käesoleva lisa punkti 3.2.3.2.3 kohaselt.
3.2.3.2.6. (1A-tase)
Algseadmet e valmista ja võib käesoleva lisa punkti 3.2.3.2.4 kohaselt määratud CO2 heite individuaalset 
väär tust suurendada. Sellistel juhtudel:
a)CO2 heite väär tusi faasides suurendatak se sellise suht e võrra, mis arvutatakse kui suurendatud CO2 
heite väär tus jagatud arvutatud CO 2 heite väär tusega;
b)kütusekulu väär tusi suurendatakse suurendatud CO 2 heite väär tuse ja arvutatud CO 2 heite väär tuse 
jaga tise võrra.
Sellega ei kompen seer ita tehnilisi asjaolusid, mille tõttu tuleks sõiduk interpol atsioonitüüpk onnast välja 
jätta.
(1B-tase)
Algseadmet e valmistaja võib käesoleva lisa punkti 3.2.3.2.5 kohaselt määratud kütusesäästlikkuse 
individuaalset väär tust vähendada. Sellistel juhtudel:
a)kütusesäästlikkuse väär tusi faasides vähendatakse vähendatud kütusesäästlikkuse väär tuse ja arvutatud 
kütusesäästlikkuse väär tuse jagat ise võrra.
Sellega ei kompen seer ita tehnilisi asjaolusid, mille tõttu tuleks sõiduk interpol atsioonitüüpk onnast välja 
jätta.
3.2.4. Sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna üksiksõidukit e kütusekulu, kütusesäästlikkuse ja CO 2 arvutamine
CO2 heide ja kütusesäästlikkus/-kulu iga sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onda kuuluva üksiksõiduki puhul 
tuleb arvutada käesoleva lisa punktides 3.2.3.2.3–3.2.3.2.5 kirjeldatud interpolats ioonimeetod i kohaselt. 
Asjak ohasel juhul tuleb viited väikseima ja/või suur ima näitajag a sõidukile asendada vastav alt viidete ga 
sõidukile LM ja/või HM.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/412 26.11.2021  
3.2.4.1. LM- ja HM-sõiduki kütusekulu, kütusesäästlikkuse ja CO 2 heite määramine
Sõidukit e LM ja HM CO 2 heite mass MCO2määratakse kohaldata va WLTC üksikute tsüklifaaside p puhul 
käesoleva lisa punktis 3.2.1 esitatud arvutuste kohaselt ning neile viidatak se vastav alt kui MCO 2 – LM,p ja 
MCO 2 – HM,p . Kütusekulu ja kütusesäästlikkus kohaldatava WLTC üksikute tsüklifaas ide puhul määratakse 
käesoleva lisa punkti 6 kohaselt ning neile viidatakse vastav alt kui FC LM,p, FC HM,p, FELM,p ja FELM,p.
3.2.4.1.1. Sõidutakistuse arvutamine üksiksõiduki puhul
Sõidutakistusjõud arvutatakse lisa B4 punktis 5.1 kirjeldatud korra kohaselt.
3.2.4.1.1.1. Üksik sõiduki mass
Sisendandmet ena kasutatakse lisa B4 punkti 4.2.1.4 kohaselt valitud sõidukite HM ja LM katsemasse.
TM ind (kg) on üksiksõiduki katsemass vastavalt käesoleva eeskir ja punktis 3.2.25 esitatud katsemassi 
määratlusele.
Kui sõidukite LM ja HM puhul kasutatakse sama katsemassi, tuleb sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna 
meet odi puhul TM ind väär tuseks võtta sõiduki HM mass.
3.2.4.1.1.2. Üksik sõiduki veeretakistusjõud
3.2.4.1.1.2.1. Sisendandmet ena kasutatak se lisa B4 punkti 4.2.1.4 kohaselt valitud sõiduki LM veeretakistusk ordaja RR LM 
ja sõiduki HM veeretakistusk ordaja RR HM väär tusi.
Kui sõiduki LM või HM esi- ja taga sillal olevatel rehvidel on erinevad veeretakistusjõud, arvutatak se 
veeretakistust e kaalutud keskmine käesoleva lisa punktis 3.2.4.1.1.2.3 esitatud võrrandiga.
3.2.4.1.1.2.2. Konkreetsele sõidukile paigaldatud rehvide veeretakistusk orda jaks (RR ind) võetakse nende energiatõhusus ­
klassile vastav väär tus lisa B4 tabelist A4/2.
Kui konkreetsete le sõidukitele saab alla panna nii standardsed veljed ja rehvid kui ka talverehvid (kolme 
mäetipu ja lumehelbe märgiseg a (3PMS), kas velge dega või ilma), ei loeta lisarehve ja/või velgi 
lisavarustuseks.
Kui esi- ja tagasilla rehvid kuuluvad erinevatesse energiatõhususklassidesse, arvutatakse kaalutud keskm ine 
käesoleva lisa punktis 3.2.4.1.1.2.3 esitatud võrrandig a.
Kui sõidukit e LM ja HM puhul kasutatak se veeretakistusjõudu, tuleb sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna 
meet odi puhul RR ind väär tuseks võtta RR HM.
3.2.4.1.1.2.3. Kaalutud keskmise veeretakistusjõu arvutamine
RR x¼ðRR x,FA×mpx,FAÞþðRR x,RA×ð1 – mpx,FAÞ�
kus:
x tähistab kas suur ima või väikseima näita jaga sõidukit või üksiksõidukit ;
RR LM, FA ja RR HM,F A on vastavalt suur ima ja väikseima näitajag a sõiduki esisilla rehvide veeretakis ­
tusk orda jad (RRC) (kg/t);
RR ind, FA on veeretakistusk orda ja (kg/t) üksiksõiduki esisilla rehvide energiatõhususe 
klassi puhul vastava lt lisa B4 tabelile A4/2;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/413  
RR LM,RA ja RR HM,RA on vastav alt suur ima ja väikseima näitajag a sõiduki tagasilla rehvide tegelikud 
veeretakistusk ordajad (kg/t);
RR ind,RA on veeretakistusk orda ja (kg/t) üksiksõiduki tagasilla rehvide energiatõhususe 
klassi puhul vastava lt lisa B4 tabelile A4/2;
mp x,FA on sõiduk orras sõiduki massi osakaal esisillal.
RR x ei ümardata ega liigitata rehvi energiatõhususe klassi järgi.
3.2.4.1.1.3. Üksik sõiduki lauppind
Sisendandmet ena kasutatak se lisa B4 punkti 4.2.1.4. kohaselt valitud sõiduki LM lauppinda AfLM ja sõiduki 
HM lauppinda AfHM.
Af,ind (m2) on üksiksõiduki lauppind.
Kui sõidukite LM ja HM puhul kasutatak se sama lauppinna väär tust, tuleb sõidutakistusmaatr iksi 
tüüpk onna meet odi puhul Af,ind väär tuseks võtta sõiduki HM lauppind.
3.2.5. Alternatiivne interpolats ioonar vutusmeet od
Tootja soovil ja vastutava asutuse heaksk iidul võib tootja kasutada altern atiivset interpolats ioonar vutuse 
meet odit, kui interpolats ioonimeetod iga saadak se ebarealistlikk e faasiomaseid tulemusi või ebarealistlik 
sõidutakistuse kõver . Enne sellise loa andmist peab tootja kontrollima ja võimaluse korral kaotama:
a)põhjuse, miks väikseima ja suur ima näita jaga sõiduki sõidutakistusega seotud karakteri stikute 
erinevused on väike sed, juhul kui faasisomased tulemused on ebarealistlikud;
b)põhjuse, miks f1,L ja f1,H koefitsiendid on ootamatult erinevad, juhul kui sõidutakistuse kõver on 
ebarealistlik.
Taotlus, mille tootja vastutav ale asutusele esitab, peab sisaldama tõendeid, et nimetatud korrigeeri mine ei 
ole võimalik ja et sellest tulenev viga on märkimisväär ne.
3.2.5.1. Alternatiivne arvutus ebarealistlike faasiomaste tulemust e korrigeerimi seks
Alternatiivina käesoleva lisa punktides 3.2.3.2.4 ja 3.2.3.2.5 sätestatud korrale võib faasi CO 2, faasi 
kütusesäästlikkuse ja faasi kütusekulu arvutused teha vastavalt punktides 3.2.5.1.1, 3.2.5.1.2 ja 3.2.5.1.3 
esitatud võrranditele.
Iga parameetr i puhul asendatak se MCO2 FC või FEga.
3.2.5.1.1. VL ja VH suhte määramine iga faasi puhul
Rp,L¼MCO2,p,L.
MCO2,c,L
Rp,H¼MCO2,p,H.
MCO2,c,H
kus:
MCO2 ,p,L, MCO2,c,L , MCO2,p,H andM CO2,c,H võetakse käesoleva lisa tabeli A7/1 etapist 9.
3.2.5.1.2. Sõiduki Vind suhte määramine iga faasi puhul
Rp,ind¼Rp,LþMCO2,c,ind  – M CO2,c,L
MCO2,c,H  – M CO2,c,L� �
×ðR p,H – R p,LÞ
kus:
MCO2 ,c,ind võetak se käesoleva lisa tabeli A7/1 etapist 10 ja ümardatakse lähima täisar vuni.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/414 26.11.2021  
3.2.5.1.3. Sõiduki Vind heite mass faasid e kaupa
MCO2,p,ind ¼Rp,ind×M CO2,c,ind
3.2.5.2. Alternatiivne arvutus ebarealistliku sõidutakistuskõvera korrigeeri miseks
Käesoleva lisa punktis 3.2.3.2.2.4 sätestatud korra alternatiivina võib sõidutakistusk ordajad arvutada 
järgmiselt:
FiðvÞ¼f�
0,iþf1,A×vþf�
2,i×v2
Kasutades võrdluskiir uste vahemikus vähimr uutude regressioonimeetodit, määratak se Fi(v) jaoks 
korrigeeritud sõidutakistusk ordajad f*0,i ja f*2,i, kusjuures lineaark oefitsien di f*1,i väär tuseks võetak se f1,A. . 
f1,A arvutatak se järgmiselt:
f1,A¼ðEi – E LRÞ×f 1,HRþðE HR – E iÞ×f 1,LR
ðEHR – E LRÞ
kus:
E on tsükli energiatar ve (Ws), nagu määratletud käesoleva lisa punktis 5;
i on alamindek s, mis tähistab sõidukei d L, H või ind;
HR on katsetatav suur ima näitajag a sõiduk , nagu kirjeldatud lisa B4 punktis 4.2.1.2.3.2;
LR on katsetatav väikseima näita jaga sõiduk , nagu kirjeldatud lisa B4 punktis 4.2.1.2.3.2.
3.3. PM
3.3.1. Arvutamine
PM arvutatakse järgmiselt:
PM¼ðVmixþV epÞ×P e
Vep×d
kui heitgaasid suunatak se tunnelist välja;
ja:
PM¼Vmix×Pe
Vep×d
kui heitgaasid suunatak se tagasi tunnelisse,
kus:
Vmix on lahjendatud heitgaa side maht (vt käesoleva lisa punkt 2) standardtingimustes ;
Vep on lahjendatud heitgaasi maht, mis voolab läbi tahk ete osakest e proovivõtufiltr i standardtin ­
gimuste s;
Pe on ühe või mitme proovivõ tufiltri abil kogutud tahke te osake ste mass (mg);
d on katsetsükli kohaselt läbitud teepikkus (km).
3.3.1.1. Kui on tehtud lahjendussüste emist saadud tahk ete osakest e massi fooni korrektsioon, määratak se see lisa 
B6 punkti 2.1.3.1 kohaselt. Sellisel juhul arvutatak se tahke te osake ste mass (mg/km) järgmiselt:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixþV epÞ
dET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/415  
kui heitgaasid suunatak se tunnelist välja;
ja:
PM¼Pe
Vep – Pa
Vap×1 – 1
DF��� � � �
×ðVmixÞ
d
kui heitgaasid suunatak se tagasi tunnelisse;
kus:
Vap on tahke te osakes te fooni filtrit läbiva tunneliõhu maht standardtingimustes ;
Pa on lahjendusõhu tahket e osake ste mass või lahjendustunneli fooni õhk , mis on määratud ühe 
lisa B6 punktis 2.1.3.1 kirjeldatud meet odiga;
DF on käesoleva lisa punktis 3.2.1.1.1 määratletud lahjendustegur .
Kui foonik orrektsiooni tulemus on negatiivne, loetakse sellek s 0 mg/km.
3.3.2. Tahket e osakest e massi arvutamine tope ltlahjendusmeetodil
Vep¼Vset – V ssd
kus:
Vep on tahke te osakes te proov ivõtufil trit läbiva lahjendatud heitg aasi maht standardtingimustes;
Vset on tahket e osak este proov ivõtufil treid läbiva topeltlahjendatud heitg aasi maht standardtin ­
gimuste s;
Vssd on teisese lahjendusõhu maht standardtingimustes.
Kui tahk ete osakest e massi mõõtmiseks ette nähtud topeltlahjendatud proov ivõtuga asi ei suunata tagasi 
tunnelisse, arvutatak se püsimahuproovi võtu maht nii nagu ühek ordsel lahjendusel, s.t:
Vmix¼Vmixindicated þVep
kus:
Vmixindicated on lahjendatud heitga asi mõõdetud maht lahjendus- süstee mis pärast tahk ete osakest e 
proov i eraldamist standardtingimustes.
4. Tahket e osakest e arvu määramine (kui tahket e osak este arvu mõõtmine on nõutav)
Tahket e osakest e arv arvutatakse järgmiselt:
PN¼V×k×ð Cs¯×fr¯ – C b×frb¯Þ×103
d
kus:
PN on tahke te heitosak este arv (osakes i kilomeetr i kohta);
V on lahjendatud heitg aasi maht, väljendatuna liitrites katse kohta (pärast esmast lahjendamist 
üksnes topeltlahjenduse korral) ning korrigeeritud vastavalt standardtingimustele (273,15 K 
(0 °C) ja 101,325 kPa) ;
k on kalibreer imistegur , millega korrigee ritakse tahket e osake ste loendur i mõõt võrdlusseadme 
taseme suht es, kui selline korrigeerimi ne ei toim u juba tahket e osakest e loendur i sees. Kui 
kalibreer imisteguri t kasutatak se tahket e osakes te loendur is, on kalibreer imisteguri väär tuseks 1;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/416 26.11.2021  
Cs¯on tahke te osake ste korrigeeri tud arvuline kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, 
väljendatuna tahk ete osakes te aritmeetilise keskmise arvuna kuupsentimeetr is heitmekatse 
jooksul, kaasa arvatud kogu sõidutsükli kest el. Kui tahk ete osak este loendur ist saada vad 
aritmeetiliselt keskmise mahtk ontsentratsiooni tulemused C¯ei ole esitatud standardtingimustel 
(273,15 K (0 °C) ja 101,325 kPa) , tuleb kontsentratsioonid nendele tingimustel e Cs¯vastavaks 
korrigee rida;
Cb on kas lahjendusõhk või lahjendustunneli fooni tahke te osakest e arvuline kontsentratsioon, 
nagu on lubanud vastutav asutus, väljendatuna tahk ete osakest e arvuna kuupsentimeetr i 
kohta, korrigeeritun a kokkulang evuste suhte s ja standardtingimustele vastav aks (273,15 K (0 ° 
C) ja 101,325 kPa) ;
fr¯on lenduvat e osake ste püüdur i aritmeetiliselt keskmine tahk ete osake ste kontsentratsiooni 
vähendustegur katses kasutata va lahjendusseadistuse korral;
frb¯on lenduvat e osake ste püüdur i aritmeetiliselt keskmise tahke te osakest e kontsentratsiooni 
vähendustegur fooni mõõtmisel kasutata va lahjendusseadistuse korral;
d on kohaldatavale katsetsüklile vastav läbitud teepikkus (km).
C¯arvutatak se järgmiselt:
C¯¼∑n
i¼1Ci
n
kus:
Ci on lahjendatud heitg aasis sisalduvate tahk ete osakest e arvuline kontsentratsioon diskreetsel 
mõõtmisel tahk ete osake ste loendur is, väljendatuna tahk ete osake ste arvuna cm3 kohta ja 
korrigee rituna kokkulangevust arvestades;
n on kohaldatavas katsetsüklis tehtud eraldi tahke te osake ste arvulise kontsentratsiooni 
mõõtmiste koguar v ja see arvutatakse järgmiselt:
n¼t×f
kus:
t on kohaldatava katsetsükli kestus (s);
f on osakest e loendur i andmesalvestussagedus (Hz).
5. Tsüklienergiatarbe arvutamine
Kui ei ole sätestatud teisiti, arvutatak se sellise sihtkiir uskõvera alusel, mis põhineb eri ajahetk edel, kus on 
tehtud mõõtmisi.
Kogu tsükli või konkreetse tsüklif aasi kogu energiatar ve E arvutatakse summeer ides Ei vastav a tsüklia ja 
tstar t + 1 ja tend-i vahel vastav alt järgmisele võrrandile:
E¼∑tend
tstartþ1Ei
kus:
Ei¼Fi×dikui Fi>0
Ei¼0kui Fi≤0
ja:
tstar t on aeg (s), mil kohaldata v katsetsükkel algab (vt lisa B1 punkt 3);
tend on aeg (s), mil kohaldata v katsetsükkel lõpeb (vt lisa B1 punkt 3);
Ei on energiatar ve ajavahemikus (i – 1) ... (i) (Ws);ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/417  
Fi on liikumapanev jõud ajavahemikus (i – 1) ... (i) (N);
di on ajavahemikus (i – 1) ... (i) läbitud teepikkus (m).
Fi¼f0þf1×viþv i – 1
2��
þf2×ðviþv i – 1Þ2
4þð1:03×TMÞ×a i
kus:
Fi on liikumapanev jõud ajavahemikus (i – 1) ... (i) (N);
vi (km/h) on sihtkiir us ajahetk el ti;
TM on katsemass (kg);
ai on kiirendus (m/s2) ajavahemikus (i – 1) ... (i);
f0, f1, f2 on vaadelda va katsetatava sõiduki sõidutakistusk orda jad (TM L, TM H või TM ind) (N, N/km/h ja 
N/(km/h)2).
di¼ðviþv i – 1Þ
2×3:6×ðt i – t i – 1Þ
kus:
di on ajavahemikus (i – 1) ... (i) läbitud teepikkus (m);
vi (km/h) on sihtkiir us ajahetk el ti;
ti on aeg (s).
ai¼vi – v i – 1
3:6×ðt i – t i – 1Þ
kus:
ai on kiirendus (m/s2) ajavahemikus (i – 1) ... (i);
vi (km/h) on sihtkiir us ajahetk el ti;
ti on aeg (s).
6. Kütusekulu ja kütusesäästlikkuse arvutamine (nagu asjak ohane)
6.1. Kütusekulu väär tuste arvutamiseks vajalikud kütusekarakter istikud võetak se lisast B3.
6.2. (1A-tase)
Kütusekulu väär tused arvutatak se süsivesinike , süsinikmonooksiidi ja süsinikdiok siidi heitk ogustest tabeli 
A7/1 etapi 6 normeer itud heitmet e ja etapi 7 CO 2 tulemust e abil.
(1B-tase)
Kütusesäästlikkuse väär tused arvutatak se süsivesinik e, süsinikmonooksiidi ja süsinikdiok siidi 
heitk ogust est tabeli A7/1 etapi 2 normeer itud heitmete ja etapi 4a CO 2 tulemust e abil.
6.2.1. Kütusekulu arvutamisek s kasutatakse käesoleva lisa punktis 6.12 esitatud üldvõr randit, milles kasutatakse 
suht eid H/C ja O/C.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/418 26.11.2021  
6.2.2. Kõigi käesoleva lisa punktis 6 esitatud võrrandite puhul:
FC on konkreetse kütuse kulu l/100 km (või maag aasi puhul m3/100 km või vesiniku puhul 
kg/100 km);
H/C on konkreetse kütuse CXHYOZ vesiniku-süsiniku suhe;
O/C on konkreetse kütuse CXHYOZ hapniku-süsiniku suhe;
MW C on süsiniku molaar mass (12,011 g/mol);
MW H on vesiniku molaar mass (1,008 g/mol);
MW O on hapniku molaar mass (15,999 g/mol);
ρfuel on katses kasutata va kütuse tihedus (kg/l). Gaasiliste kütust e puhul kütuse tihedus 15 °C juures;
HC on süsivesinike heitk ogus (g/km);
CO on süsinikmonooksiid i heitk ogus (g/km);
CO 2 on süsinikdiok siidi heitk ogus (g/km);
H2O on vee heitk ogus (g/km);
H2 on vesiniku heitk ogus (g/km);
p1 on gaas irõhk (Pa) kütusepaagis enne kohaldata vat katsetsüklit ;
p2 on gaas irõhk (Pa) kütusepaagis pärast kohaldatavat katsetsüklit ;
T1 on gaas item peratuur (K) kütusepaagis enne kohaldata vat katsetsüklit ;
T2 on gaas item peratuur (K) kütusepaagis pärast kohaldata vat katsetsüklit ;
Z1 on gaas ilise kütuse kokkusur utav ustegur rõhul p1 ja temperatuur il T1;
Z2 on gaas ilise kütuse kokkusur utav ustegur rõhul p2 ja temperatuur il T2;
V on gaas ilise kütuse paagi siser uumala (m3);
d on kohaldatava faasi või tsükli teoreetiline pikkus (km).
6.3. Bensiinil (E0) tööta va sädesüütemoot origa sõidukil
FC¼0:1155
ρfuel��
×½ð0:866×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.4. [Reser veer itud]
6.5. Bensiinil (E10) töötava sädesüüte mootor iga sõidukil
FC¼0:1206
ρfuel��
×½ð0:829×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.6. Veeldatud naftagaasil töötava sädesüütem ootor iga sõidukil
FCnorm¼0:1212
0:538��
×½ð0:825×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.6.1. Kui katses kasutata va kütuse koostis erineb kütuse standardkulu arvutamisel kasutata va kütuse koostisest, 
siis võib tootja soovil kasutada järgmise võrrandi kohast korrektsioonit egur it (cf):
FCnorm¼0:1212
0:538��
×cf×½ð0:825×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
Korrektsioonitegur (cf), mida võidakse rakendada, määratakse järgmiselt:
cf¼0:825 þ0:0693×n actualET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/419  
kus:
nactual on kasutatud kütuse tegelik vesiniku ja süsiniku suhe.
6.7. Maag aasil/biometaanil tööta va sädesüütemoot origa sõidukil
FCnorm¼0:1336
0:654��
×½ð0:749×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.8. Diislikütusel (B0) töötava survesüütemoot origa sõidukil
FC¼0:1156
ρfuel��
×½ð0:865×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.9. [Reser veer itud]
6.10. Diislikütusel (B7) töötava survesüütemoot origa sõidukil
FC¼0:1165
ρfuel��
×½ð0:858×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.11. Etanoolil (E85) töötava sädesüütemoot origa sõidukil
FC¼0:1743
ρfuel��
×½ð0:574×HCÞ þð0:429×COÞ þð0:273×CO 2Þ�
6.12. Kütusekulu ükskõik millise katses kasutata va kütuse puhul võib arvutada järgmiselt:
FC¼MW CþH
C×MW HþO
C×MW O
MW C×ρfuel×10×MW C
MW CþH
C×MW HþO
C×MW O×HC þMW C
MW CO×CO þMW C
MW CO2×CO 20
@1
A
6.13. Kütusekulu vesinikul töötava sädesüütemoot origa sõiduki puhul:
FC¼0:024×V
d×1
Z1×p1
T1 – 1
Z2×p2
T2� �
Sõidukit e puhul, mille kütusena kasutatakse kas gaas ilist või vedelat vesinikku, võib tootja vastutav a 
asutuse heaksk iidul kasutada kütusekulu arvutamiseks kas allpool esitatud kütusekulu võrrandit või 
meet odit, mille puhul kasutatakse standardprot okolli, näite ks SAE J2572.
FC¼0:1×ð0:1119×H 2OþH2Þ
Kokkusur utav ustegur Z saadak se järgmisest tabelist:
Tabel A7/2
Kokkusur utav ustegur 
p(bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
33 0,859 1,051 1,885 2,648 3,365 4,051 4,712 5,352 5,973 6,576
53 0,965 0,922 1,416 1,891 2,338 2,765 3,174 3,570 3,954 4,329
73 0,989 0,991 1,278 1,604 1,923 2,229 2,525 2,810 3,088 3,358
93 0,997 1,042 1,233 1,470 1,711 1,947 2,177 2,400 2,617 2,829ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/420 26.11.2021  
p(bar)
5 100 200 300 400 500 600 700 800 900
113 1,000 1,066 1,213 1,395 1,586 1,776 1,963 2,146 2,324 2,498
133 1,002 1,076 1,199 1,347 1,504 1,662 1,819 1,973 2,124 2,271
153 1,003 1,079 1,187 1,312 1,445 1,580 1,715 1,848 1,979 2,107
173 1,003 1,079 1,176 1,285 1,401 1,518 1,636 1,753 1,868 1,981
T(K) 193 1,003 1,077 1,165 1,263 1,365 1,469 1,574 1,678 1,781 1,882
213 1,003 1,071 1,147 1,228 1,311 1,396 1,482 1,567 1,652 1,735
233 1,004 1,071 1,148 1,228 1,312 1,397 1,482 1,568 1,652 1,736
248 1,003 1,069 1,141 1,217 1,296 1,375 1,455 1,535 1,614 1,693
263 1,003 1,066 1,136 1,207 1,281 1,356 1,431 1,506 1,581 1,655
278 1,003 1,064 1,130 1,198 1,268 1,339 1,409 1,480 1,551 1,621
293 1,003 1,062 1,125 1,190 1,256 1,323 1,390 1,457 1,524 1,590
308 1,003 1,060 1,120 1,182 1,245 1,308 1,372 1,436 1,499 1,562
323 1,003 1,057 1,116 1,175 1,235 1,295 1,356 1,417 1,477 1,537
338 1,003 1,055 1,111 1,168 1,225 1,283 1,341 1,399 1,457 1,514
353 1,003 1,054 1,107 1,162 1,217 1,272 1,327 1,383 1,438 1,493
Kui p ja T vajalikud sisendandmed ei ole tabelis märgitud, saadak se kokkusur utavust egur tabelis märgitud 
kokkusur utav usteguri te lineaarse interpolee rimise abil, valides välja need, mis on otsitud väär tusele 
lähimad.
6.14. Kütusesäästlikkuse (FE) arvutamine
(Ainult 1B-tase)
6.14.1. FE = 100/FC
kus
FC on konkreetse kütuse kulu l/100 km (või maag aasil m3/100 km või vesinikul kg/100 km);
FE on kütusesäästlikkus; km/l (maagaasil km/m3 või vesinikul km/kg).
7. Sõidustiili indeksid
7.1. Üldnõue
Tabelit es A1/1–A1/12 ettenähtud ajapunktide vaheline kiirus leitak se lineaarse interpolee rimisega 
sagedusega 10 Hz.
Kui gaasipedaal on täielikult põhja vajutatud, kasutatak se sõidustiili indeks ite arvutustes sellist e kasutuspe ­
rioodide puhul sõiduki kiiruse asemel ettenähtud kiirust.
Gaasipedaali asendi tuvastamisek s võib kasutada pardadiagnostikasüsteemi (OBD) või elektroonilise 
kontrollploki (ECU) seire (andmete kogumine) süst eemi. Pardadiagnostikasüsteemi ja/või elektroonilise 
juhtploki andmet e kogumine ei tohi mõjutada sõiduki heidet ega talitlust.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/421  
7.2. Sõidustiili indeks ite arvutamine
Järgmised indeks id arvutatakse vastava lt standardile SAE J2951 (parandatud jaanuar is 2014):
a)IWR sõidustiili iner tsihinne (%);
b)RMSSE kiiruse ruutkesk mine viga (km/h).
7.3. [Reser veer itud]
7.4. Sõidustiili indeks ite kasutamine konkreetsete l sõidukitel
7.4.1. Ainult sisepõlemismootori ga sõidukid, välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukid, välise laadimiseta 
kütuseelemendig a hübr iidsõidukid
Sõidustiili indeks id IWR ja RMSSE arvutatakse kohaldata va katsetsükli jaoks ja esitatakse aruandes.
7.4.2. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukid
7.4.2.1. Laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse (lisa B8 punkt 3.2.5)
Sõidustiili indeks id IWR ja RMSSE arvutatakse kohaldata va katsetsükli jaoks ja esitatakse aruandes.
7.4.2.2. 1. tüüpi laetuskulukatse (lisa B8 punkt 3.2.4.3.)
Kui 1. tüüpi laetuskulukatse tsükleid on alla nelja, arvutatakse sõidustiili indeks id IWR ja RMSSE iga 
üksiku kohaldatava 1. tüüpi laetuskulukatse tsükli kohta ja esitatakse aruandes.
Kui 1. tüüpi laetuskulukatse tsükleid on neli või rohk em, arvutatak se sõidustiili indeks id IWR ja RMSSE iga 
üksiku kohaldata va 1. tüüpi laetuskulukatse tsükli kohta ja esitatakse aruandes. Sel juhul võrreldakse 
keskmist IWRi ja keskmist RMSSEd laetuskulukatse mis tahes kahe tsükli kombinatsiooni kohta lisa B6 
punktis 2.6.8.3.1.3 sätestatud vastav ate kriteer iumideg a ning laetuskulukatse iga üksiku tsükli arvutatud 
IWR ei tohi olla alla –3,0 ega üle +5,0 %.
7.4.2.3. Linnatsükli katse (lisa B8 punkt 3.2.4.3, millega WLTC asendatak se WLTC cityga)
Sõidustiili indeksi arvutamisel käsitatakse kaht e järjest läbitud linnasõidu katsetsüklit (L ja M) ühe tsüklina.
Linnatsükli puhul, mille jooksul sisepõlemismootor hakkab kütust tarbima, ei arvutata sõiduindekse id 
IWR ja RMSSE eraldi. Selle asemel (olenevalt linnatsüklite arvust enne seda linnatsüklit, mille jooksul 
sisepõlemismootor käivitatakse) kombineer itakse mittetäielik linnatsükkel eelnevate linnatsüklite ga 
järgmiselt ning seda loetak se sõidustiili indeks ite arvutustes üheks tsüklik s.
Kui läbitud linnatsüklite arv on paar isarvuline, kombineer itaks e mitte täielik linnatsükkel eelmise kahe 
läbitud linnatsükliga. Vt näide joonisel A7/1.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/422 26.11.2021  
Joonis A7/1
Näide, mille puhul on enne linnatsüklit, kus sisepõlemismooto r käivitat akse, läbitud paar isar v 
linnasõidu katsetsükleid
Kui läbitud linnatsüklite arv on paar itu, kombineer itaks e mittetäieli k linnatsükkel eelmise kolme läbitud 
linnatsükliga. Vt näide joonisel A7/2.
Joonis A7/2
Näide, mille puhul on enne linnatsüklit, kus sisepõlemismootor käivitat akse, läbitud paar itu arv 
linnasõidu katsetsükleid
Kui joonise A7/1 või joonise A7/2 kohaselt tuletatud tsüklite arv on alla nelja, arvutatakse iga tsükli kohta 
sõidustiili indeks id IWR ja RMSSE ning need esitatakse aruandes.
Kui joonise A7/1 või joonise A7/2 kohaselt tuletatud tsüklite arv on neli või rohk em, arvutatakse iga tsükli 
kohta sõidustiili indeks id IWR ja RMSSE. Sel juhul võrreldak se mis tahes kahe tsükli keskmist IWRi ja 
keskmist RMSSEd vastavat e kriteer iumideg a, mis on esitatud lisa B6 punktis 2.6.8.3.1.3, ning ühegi tsükli 
IWR ei tohi olla alla –3,0 ega üle +5,0 %.
7.4.3. PEV
7.4.3.1. Järjestikuste tsükliteg a katse
Järjestikuste tsükliteg a katse tehakse vastavalt lisa B8 punktile 3.4.4.1. Sõidustiili indeks id IWR ja RMSSE 
arvutatak se järjestikuste tsükliteg a katse iga tsükli kohta ja esitatakse aruandes. Katsetsükkel, mille jooksul 
täitub lisa B8 punkti 3.4.4.1.3 kohane lõpetamiskr iteerium, ühendatakse eelmise katsetsükliga. Sõidustiili 
indeksid IWR ja RMSSE arvutatak se seda arvesse võttes ühe tsüklina.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/423  
7.4.3.2. Lühendatud 1. tüüpi katse
Lisa B8 punkti 3.4.4.2 kohase lühendatud 1. tüüpi katse puhul arvutatak se sõidustiili indeks id IWR ja 
RMSSE eraldi iga dünaamilise segmendi 1 ja 2 kohta ning esitatakse aruandes. Sõidustiili indeks eid ei 
arvutata püsikiir use segmentides.
7.4.3.3. Linnatsükli katse kord (lisa B8 punkt 3.4.4.1, millega WLTC asendatak se WLTC cityga)
Sõidustiili indeks i arvutamisel käsitatakse kahte järjest läbitud linnasõidu katsetsüklit ühe tsüklina.
Linnatsükli puhul, mille jooksul täitub lisa B8 punkti 3.4.4.1.3 kohane lõpetamiskr iteer ium, ei arvutata 
eraldi sõidustiili indekseid IWR ja RMSSE. Selle asemel (olenevalt linnatsüklit e arvust enne linnatsüklit, 
mille jooksul lõpetamiskr iteerium täitub) kombineer itaks e mittetäielik linnatsükkel eelnevate 
linnatsüklit ega järgmiselt ning seda loetakse sõidustiili indeksite arvutustes ühek s tsüklik s.
Kui läbitud linnatsüklite arv on paar isarvuline, kombineer itaks e mitte täielik linnatsükkel eelmise kahe 
läbitud linnatsükliga. Vt näide joonisel A7/3.
Joonis A7/3
Näide, mille puhul on enne linnatsüklit, kus lõpetamiskr iteer ium täitub, läbitud paar isar v linnasõidu 
katsetsükleid
Kui läbitud linnatsüklite arv on paar itu, kombineer itaks e mittetäieli k linnatsükkel eelmise kolme läbitud 
linnatsükliga. Vt näide joonisel A7/4.
Joonis A7/4
Näide, mille puhul on enne linnatsüklit, kus lõpet amiskr iteer ium täitub, läbitud paar itu arv linnasõidu 
katsetsükleid
Kui joonise A7/3 või joonise A7/4 kohaselt tuletatud tsüklite arv on alla nelja, arvutatakse iga nimetatud 
tsükli kohta sõidustiili indeksid IWR ja RMSSE ning need esitatakse aruandes.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/424 26.11.2021  
Kui joonise A7/3 või joonise A7/4 kohaselt tuletatud tsüklite arv on neli või rohk em, arvutatak se iga 
nimetatud tsükli kohta sõidustiili indeks id IWR ja RMSSE ning need esitatakse aruandes. Sel juhul 
võrreldak se mis tahes kahe tsükli keskm ist IWRi ja keskmist RMSSEd vastav ate kriteeriumidega, mis on 
esitatud lisa B6 punktis 2.6.8.3.1, ning ühegi tsükli IWR ei tohi olla alla –3,0 ega üle +5,0 %.
8. Suhte n/v arvutamine
Suhe n/v arvutatak se järgmiselt:
ðn
vÞi¼ðri×raxle×60000Þ=ðU dyn×3:6Þ
kus:
n on mootori pöörlemissage dus (min–1);
v on sõiduki kiirus (km/h);
ri on ülekandesuhe käigul i;
raxle on silla ülekandear v.
Udyn on veotelje rehvide dünaamiline veereümber mõõt, mis arvutatak se järgmiselt:
Udyn¼3:05×ð2ðH=W
100Þ×W þðR×25:4ÞÞ
kus:
H/W on rehvi suht eline kõrgus, nt „45“ rehvi 225/45 R17 korral;
W on rehvi laius (mm), nt „225“ rehvi 225/45 R17 korral;
R on ratta läbimõõt (tolli), nt „17“ rehvi 225/45 R17 korral;
Udyn ümardatakse käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt täismillimeetr iteni.
Kui Udyn on esi- ja tagasillal erinev , rakendatakse veojõuste ndil nii ühe telje kui ka kahe telje režiimis 
peamise veot elje n/v väär tust.
Taotluse korral antak se vastutav ale asutusele selle valiku tegemiseks vajalikku teavet.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/425  
LISA B8 
Täiselektr i-, hübr iidelektr i- ja suruvesinik -kütuseelemendiga hübr iidsõidukid 
1. ÜLDNÕUDED
Välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite ning välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga 
hübr iidsõidukite katsetamisel asendavad käesoleva lisa liited 2 ja 3 lisa B6 liidet 2 (nagu asjak ohane).
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva lisa kõiki nõudeid nii valikrežiimideg a kui ka 
valikrežiimideta sõidukite suhte s. Kui käesolevas lisas ei ole sõnaselgelt sätes tatud teisiti, kohaldataks e välise 
laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite, välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga 
hübr iidsõidukite ja täiselektr isõidukite suhtes (nagu asjak ohane) kõiki teisi lisades B6 ja B7 sätestatud nõudeid 
ja korda.
1.1. Elektr iliste parameetr ite ühikud, mõõtetäpsus ja -samm
Parameetr ite ühikud, mõõte täpsus ja -samm peavad vastama tabelile A8/1.
Tabel A8/1
Parameetr id, ühikud, mõõtetäp sus ja -samm 
Parameeter Ühikud Mõõtetäpsus Mõõtesamm
Elektr ienergia (a) Wh ±1 % 0,001 kWh (b)
Elektr ivool A ±0,3 % FSD või ±1 % näidu väär tusest (c),(d) 0,1 A
Elektr ipinge V ±0,3 % FSD või ±1 % näidu väär tusest (c) 0,1 V
(a)Seadmed: staatiline aktiivenergiaar vesti.
(b)Vahelduvvoolu vatt-tunniar vesti, 1. klass vastavalt standardile IEC 62053-21 või samaväärne.
(c)Olenevalt sellest, kumb on suurem.
(d)Voolu integreer imise sagedus 20 Hz või suurem.
[Tabel A8/2 Reser veer itud]
1.2. Heitk oguste ja kütusekulu katsed
Parameetr id, ühikud ja mõõtetäpsus peavad olema samad, nagu on ette nähtud ainult sisepõlemismootor iga 
sõidukit e puhul.
1.3. Tulemuste ümardamine
1.3.1. Kui vaheümardamine ei ole vajalik, ei tohi arvutuste vaheetappe ümardada.
1.3.2. Välise laadimisega/laadimiseta hübr iidelektr isõidukite puhul ümardatakse lõplikud normeer itud heitmet e 
tulemused vastav alt lisa B7 punktile 1.3.2, NOx korrektsioonite gur KH ümardatak se vastavalt lisa B7 punktile 
1.3.3 ja lahjendustegur DF ümardatakse vastav alt lisa B7 punktile 1.3.4.
1.3.3. Standardit ega mittese otud teabe puhul tuleb lähtuda heast insener itavast.
1.3.4. Sõiduulatuse, CO2, energiatarbimise ja kütusekulu mõõtmise tulemusi on kirjeldatud käesoleva lisa 
arvutustabelites.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/426 26.11.2021  
1.4. Sõiduki liigitamine
Kõik välise laadimisega/laadimiseta hübr iidelektr isõidukid, täiselektr isõidukid ning välise laadimisega/ 
laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukid liigitatakse 3. klassi sõidukit eks. Kohaldata v katsetsükkel 
1. tüüpi katse jaoks määratakse käesoleva lisa punkti 1.4.2 kohaselt käesoleva lisa punktis 1.4.1 kirjeldatud 
vastav a etteantud katsetsükli järgi.
1.4.1. Etteantud katsetsükk el
1.4.1.1. 3. klassi etteantud katsetsüklid on sätestatud lisa B1 punktis 3.3.
1.4.1.2. Täiselektr isõidukite puhul võib lisa B1 punkti 3.3 kohast e katsetsüklite suht es kohaldada lisa B1 punktide 
8.2.3 ja 8.3 kohast vähendamist, asendades nimivõimsuse mak simaalse kasuliku võimsuseg a vastav alt 
eeskir jale nr 85. Sellisel juhul on etteantud katsetsükliks vähendatud tsükkel.
1.4.2. Kohaldatav katsetsükk el
1.4.2.1. Kohaldatav WLTP katsetsükk el
Käesoleva lisa punkti 1.4.1 kohane etteantud katsetsükke l on kohaldatav WLTP katsetsükkel (WL TC) 1. tüüpi 
katse puhul.
Kui käesoleva lisa punktis 1.4.1 kirjeldatud etteantud katsetsüklist tulenevalt kohaldataks e lisa B1 punkti 9, on 
see muudetud katsetsükke l 1. tüüpi katse puhul kohaldatavaks WLTP katsetsükliks (WL TC).
1.4.2.2. Ainult 1A-tase
Kohaldatav WLTP linnasõidu katsetsükk el
3. klassi sõidukit e WLTP linnasõidu katsetsükk el (WL TC city) on esitatud lisa B1 punktis 3.5.
1.5. Käsikäigukastiga välise laadimisega/laadimiseta hübr iidelektr isõidukid, välise laadimiseg a/laadimiseta 
kütuseelemendig a hübr iidsõidukid ja täiselektr isõidukid
Sõidukit tuleb juhtida kooskõlas tehnilise käiguvahetusnäidikuga, kui see on olemas, või tootja käsiraamatuss 
esitatud juhist e järgi.
2. KATSET ATAVA SÕIDUKI SISSESÕITMINE
Käesoleva lisa kohaselt katsetatav sõiduk peab olema heas tehnilises seisuk orras ja see sõidetakse sisse vastav alt 
tootja soovituste le. Kui laeta vaid elektr isalvestussüstee me kasutatakse tavalistest töötemperatuur idest 
kõrgem atel temperatuur idel, peab juht järgima sõiduki tootja soovitatud korda, et hoida laeta va elektr isalves ­
tussüst eemi temperatuur i tavalises töötemperatuur ivahemikus. Tootja esitab tõendid, et laetava elektr isalves ­
tussüst eemi term oregulaatori t ei ole välja lülitatud ega selle toimiv ust vähendatud.
2.1. Välise laadimiseg a/laadimiseta hübr iidelektr isõidukid peavad olema sisse sõidetud vastav alt lisa B6 punkti 
2.3.3 nõuetele.
2.2. Välise laadimisega/ laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukid peavad olema sisse sõidetud vähemalt 
300 km koos paigaldatud kütuseelemendi ja laeta va elektr isalvestussüst eemiga.
2.3. Täiselektr isõidukid peavad olema sisse sõidetud vähemalt 300 km või ühe täislaadimisega läbita va teepikkuse 
(olenevalt sellest, kumb on pikem).
2.4. Vaatluse alt jäetak se välja kõik sellised laetavad elektr isalvestussüstee mid, mis ei avalda mõju CO2 heite massile 
või H2 kulule.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/427  
3. KATSE KÄIK
3.1. Üldnõuded
3.1.1. Kõikide välise laadimisega/ laadimiseta hübr iidelektr isõidukite, täiselektr isõidukite ning välise laadimiseg a/ 
laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukite puhul kohaldataks e asjak ohasel juhul järgmist.
3.1.1.1. Sõiduke id katsetatakse käesoleva lisa punktis 1.4.2 kirjeldatud kohaldatavaid katsetsükleid järgides.
3.1.1.2. Kui sõiduk ei suuda järgida kohaldata vat katsetsüklit kiiruskõvera tolerantside piires lisa B6 punkti 2.6.8.3.1.2 
kohaselt, tuleb gaasipedaal, kui ei ole sätestatud teisiti, täielikult põhja vajutada, kuni on taas saavu tatud 
nõuta v kiiruskõver .
3.1.1.3. Jõusüst eem käivitatakse tootja juhist e kohaselt selleks otstarbek s ettenähtud seadmete abil.
3.1.1.4. Välise laadimiseg a/laadimiseta hübr iidelektr isõidukite, välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga 
hübr iidsõidukite ja täiselektr isõidukite puhul algab väljalask eheitmeproovide võtmine ja elektr ikulu 
mõõtmine iga kasutatava katsetsükli puhul enne sõiduki käivitamist või käivitamise alustamisel ning lõpeb 
iga kohaldata va katsetsükli lõppemisel.
3.1.1.5. Välise laadimiseg a/laadimiseta hübr iidelektr isõidukite puhul analüüsitakse gaasiliste heitk ogust e ühendeid iga 
üksiku katsefaa si puhul. Faas ianalüüsi võib ära jätta nende faaside puhul, mil sisepõlemismootor ei tööta.
3.1.1.6. Vajaduse korral analüüsitakse tahket e osakest e arvu iga faasi kohta eraldi ja tahk ete osake ste heite massi iga 
kohaldata va katsetsükli kohta eraldi.
3.1.2. Lisa B6 punktis 2.7.2 kirjeldatud sundjahutamine on lubatud üksnes välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite 
puhul 1. tüüpi katses laetushoiurežiimil vastava lt käesoleva lisa punktile 3.2 ning välise laadimiseta 
hübr iidelektr isõidukite puhul vastavalt käesoleva lisa punktile 3.3.
3.1.3. Lisa B6 punktide 2.2.2.1.2 ja 2.2.2.1.3 nõudeid ei pea täitma, kui katsed on tehtud täiselektr isõidukiteg a 
vastav alt punktile 3.4 ning kütuseelemendiga hübr iidsõidukiteg a vastav alt punktidele 3.2 ja 3.5.
3.2. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukid ja välise laadimiseg a kütuseelemendiga hübr iidsõidukid
3.2.1. Sõiduke id katsetatakse laetuskulurežiimis (CD-režiim) ja laetushoiurežiimis (CS-režiim).
3.2.2. Sõiduke id võib katsetada nelja võimaliku katseto imingute järjestuse kohaselt:
3.2.2.1. 1. variant: 1. tüüpi katse laetuskulurežiimis ilma järgneva 1. tüüpi katseta laetushoiurežiimis.
3.2.2.2. 2. variant: 1. tüüpi katse laetushoiurežiimis ilma järgneva 1. tüüpi katseta laetuskulurežiimis.
3.2.2.3. 3. variant: 1. tüüpi katse laetuskulurežiimis koos järgneva 1. tüüpi katsega laetushoiurežiimis.
3.2.2.4. 4. variant: 1. tüüpi katse laetushoiurežiimis koos järgneva 1. tüüpi katsega laetuskulurežiimis.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/428 26.11.2021  
Joonis A8/1
Võimalikud katsetoimingute järjestused välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
kütuseelemendiga hübr iidsõidukite katsetamisel
3.2.3. Valikrežiim tuleb seadistada nii, nagu on kirjeldatud järgmistes katseto imingute järjestust es (1.–4. variant).
3.2.4. 1. tüüpi katse laetuskulurežiimis ilma järgneva 1. tüüpi katseta laetushoiurežiimis (1. variant)
Käesoleva lisa punktides 3.2.4.1–3.2.4.7 kirjeldatud 1. variandi kohane katseto imingute järjestus ning vastav 
laeta va elektr isalvestussüst eemi laetusprofi il on esitatud käesoleva lisa liite 1 joonisel A8.App1/1.
3.2.4.1. Katsek s ettevalmistamine
Sõiduk valmistatak se ette käesoleva lisa liite 4 punkti 2.2 kohaselt.
3.2.4.2. Katsetingimused
3.2.4.2.1. Katse tuleb läbi viia käesoleva lisa liite 4 punktis 2.2.3 kirjeldatud laadimisnõuet e kohaselt täielikult laetud 
laeta va elektr isalvestussüst eemiga ja sõidukiga, mida kasutatak se käesoleva eeskir ja punktis 3.3.5 kirjeldatud 
laetuskulurežiimis.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/429  
3.2.4.2.2. Valikrežiimi valimine
Valikrežiimiga varustatud sõidukit e puhul valitakse laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse režiim käesoleva lisa liite 
6 punkti 2 kohaselt.
3.2.4.3. 1. tüüpi katse laetuskulurežiimis
3.2.4.3.1. 1. tüüpi katse laetuskulurežiimis koosneb mitmest järjestikusest tsüklist, millest igaühele järgneb kõige 
rohk em 30minutiline temperatuur i stabiliseer umine, kuni on võimalik laetushoiurežiim.
3.2.4.3.2. Üksikute kohaldata vate katsetsüklit e vahelisel temperatuur i stabiliseer umise ajal lülitataks e jõusüsteem välja ja 
laeta vat elektr isalvestussüst eemi ei laeta uuesti välisest elektr ienergiaallikast. Seadmeid, mida kasutatakse 
kõikide käesoleva lisa liite 3 kohaste laetavat e elektr isalvestussüst eemide elektr ivoo lu mõõtmiseks ja 
elektr ipinge määramisek s, ei lülitata katsetsükli faaside vahel välja. Ampertunniar vestiga mõõtmisel on 
integreer imine aktiveer itud kogu katse kest el kuni katse lõpuni.
Moot ori uuesti käivitamisel pärast temperatuur i stabiliseer umist kasutatak se sõidukit valikrežiimis vastavalt 
käesoleva lisa punktile 3.2.4.2.2.
3.2.4.3.3. Erandina lisa B5 punktist 5.3.1 ja lisaks lisa B5 punktile 5.3.1.2 võib analüsaatoreid kalibreer ida ja 
nullk ontrollida enne ja pärast laetuskulurežiimis 1. tüüpi katset.
3.2.4.4. Laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse lõpp
1. tüüpi katse laetuskulurežiimis loetakse lõppenuks siis, kui on esimest korda jõutud käesoleva lisa punkti 
3.2.4.5 kohase lõpetamiskr iteeriumini. Kuni selle hetk eni (k.a) , mil saavu tati esimest korda lõpetamis ­
kriteerium, seataks e kohaldata vate WLTP katsetsüklit e arvu väär tuseks n + 1.
Kohaldatavat WLTP katsetsüklit n käsitatakse üleminekutsüklina.
Kohaldatavat WLTP katsetsüklit n + 1 käsitatakse kinnitustsüklina.
Sõidukit e puhul, mis ei suuda läbida kogu kohaldatavat WLTP katsetsüklit laetushoiurežiimis, lõpeb 
laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse siis, kui standardsel näidikupaneelil kuvatakse sõiduki seiskamise 
märguanne, või siis, kui sõiduk ületab kiiruskõvera lubatud kõrvalekallet järjest neli sekundit või kauem. 
Gaasipedaal ei tohi olla alla vajutat ud ja sõidukiga tuleb pidurdada seismajäämisen i 60 sekundi jooksul.
3.2.4.5. Lõpetamiskr iteerium
3.2.4.5.1. Tuleb hinnata seda, kas lõpetamiskr iteerium on iga sõidetud kohaldata va WLTP katsetsükli puhul saavu tatud.
3.2.4.5.2. Lõpetamiskr iteerium on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse puhul saavutatud, kui järgmise võrrandi abil 
arvutatud suht eline laetuse muutus REEC i on alla 0,04.
REEC i¼jΔE REESS,i j
Ecycle×1
3600
kus:
REEC i on suhteline laetuse muutus laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse vaadeldavas kohaldatavas 
katsetsüklis i;
ΔEREESS,i on kõigi laetavat e elektr isalvestussüstee mide elektr ienergia muutus (Wh) laetuskulurežiimis 
1. tüüpi katse tsüklis i, mis on arvutatud vastav alt käesoleva lisa punktile 4.3;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/430 26.11.2021  
Ecycle on vaadelda va kohaldatava WLTP katsetsükli energiatar ve (Ws), mis on arvutatud lisa B7 
punkti 5 kohaselt ;
i on vaadeldava kohaldata va WLTP katsetsükli number;
1
3600on tsükli energiatarbe Wh-deks teisendamise tegur.
3.2.4.6. Laetav a elektr isalvestussüste emi laadimine ja järellaetud elektr i mõõtmine
3.2.4.6.1. Sõiduk ühendataks e vooluvõrku 120 minuti jooksul pärast kohaldatavat WLTP katsetsüklit n + 1, milles 
saavu tatakse laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses esimest korda lõpetamiskr iteer ium.
Laetav elektr isalvestussüste em on täielikult laetud siis, kui on saavutatud käesoleva lisa liite 4 punktis 2.2.3.2 
määratletud laadimise lõpetamise kriteeri um.
3.2.4.6.2. Sõiduki laadi ja ja vooluvõrgu vahele paigutatud elektr ienergia mõõteseade mõõdab vooluv õrgust järellaetud 
elektr ienergiat EAC ning laadimise kestust. Elektr ienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käesoleva lisa liite 4 
punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpetamise kriteerium on saavu tatud.
3.2.4.7. Iga kohaldatava WLTP katsetsükli 1. tüüpi katses laetuskulurežiimil peavad normeer itud heitmed vastama lisa 
B6 punkti 1.2 kohaselt kohaldata vatele piirnormidele.
3.2.5. 1. tüüpi katse laetushoiurežiimis ilma järgneva 1. tüüpi katseta laetuskulurežiimis (2. variant)
Käesoleva lisa punktides 3.2.5.1–3.2.5.3.3 kirjeldatud 2. variandi kohane katseto imingute järjestus ning vastav 
laeta va elektr isalvestussüst eemi laetusprofi il on esitatud käesoleva lisa liite 1 joonisel A8.App1/2.
3.2.5.1. Katsek s ettevalmistamine ja temperatuur i stabiliseer umine
Sõiduk valmistatak se ette käesoleva lisa liite 4 punkti 2.1 kohaselt.
3.2.5.2. Katsetingimused
3.2.5.2.1. Katsed viiaks e läbi, kasutades sõidukit käesoleva eeskir ja punktis 3.3.6 määratletud laetushoiurežiimis.
3.2.5.2.2. Valikrežiimi valimine
Valikrežiimiga sõidukite puhul valitakse laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse režiim käesoleva lisa liite 6 punkti 3 
kohaselt.
3.2.5.3. 1. tüüpi katse kord
3.2.5.3.1. Sõiduke id katsetatakse lisas B6 kirjeldatud 1. tüüpi katse korra kohaselt.
3.2.5.3.2. Vajaduse korral korrigeeritak se CO2 heite massi käesoleva lisa liite 2 kohaselt.
3.2.5.3.3. Käesoleva lisa punkti 3.2.5.3.1 kohane katse peab vastama lisa B6 punkti 1.2 kohastele normeer itud heitmet e 
piirnormidele.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/431  
3.2.6. 1. tüüpi katse laetuskulurežiimis koos järgneva 1. tüüpi katsega laetushoiurežiimis (3. variant)
Käesoleva lisa punktides 3.2.6.1–3.2.6.3 kirjeldatud 3. variandi kohane katseto imingute järjestus ning vastav 
laeta va elektr isalvestussüst eemi laetusprofi il on esitatud käesoleva lisa liite 1 joonisel A8.App1/3.
3.2.6.1. Laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse puhul järgitakse käesoleva lisa punktides 3.2.4.1–3.2.4.5 ning punktis 
3.2.4.7 kirjeldatud korda.
3.2.6.2. Seejärel järgitakse laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse korda, mida on kirjeldatud käesoleva lisa punktides 
3.2.5.1–3.2.5.3. Käesoleva lisa liite 4 punkte 2.1.1 ja 2.1.2 ei kohaldata.
3.2.6.3. Laetav a elektr isalvestussüste emi laadimine ja järellaetud elektr i mõõtmine
3.2.6.3.1. Sõiduk ühendataks e vooluv õrku 120 minuti jooksul pärast laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse lõpuleviimist.
Laetav elektr isalvestussüste em on täielikult laetud siis, kui on saavutatud käesoleva lisa liite 4 punktis 2.2.3.2 
määratletud laadimise lõpetamise kriteeri um.
3.2.6.3.2. Sõiduki laadi ja ja vooluvõrgu vahele paigutatud elektr ienergia mõõteseade mõõdab vooluv õrgust järellaetud 
elektr ienergiat EAC ning laadimise kestust. Elektr ienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käesoleva lisa liite 4 
punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpetamise kriteerium on saavu tatud.
3.2.7. 1. tüüpi katse laetushoiurežiimis koos järgneva 1. tüüpi katsega laetuskulurežiimis (4. variant)
Käesoleva lisa punktides 3.2.7.1–3.2.7.2 kirjeldatud 4. variandi kohane katseto imingute järjestus ning vastav 
laeta va elektr isalvestussüst eemi laetusprofi il on esitatud käesoleva lisa liite 1 joonisel A8.App1/4.
3.2.7.1. Järgitakse laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse korda, mida on kirjeldatud käesoleva lisa punktides 
3.2.5.1–3.2.5.3, ning käesoleva lisa punkti 3.2.6.3.1.
3.2.7.2. Seejärel järgitakse laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse korda, mida on kirjeldatud käesoleva lisa punktides 
3.2.4.2–3.2.4.7.
3.3. Välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukid
Käesoleva lisa punktides 3.3.1–3.3.3 kirjeldatud katseto imingute järjestus ning vastav laetava elektr isalvestus ­
süst eemi laetusprofiil on esitatud käesoleva lisa liite 1 joonisel A8.App1/5.
3.3.1. Katsek s ettevalmistamine ja temperatuur i stabiliseer umine
3.3.1.1. Sõidukid tuleb katsek s ette valmistada vastavalt lisa B6 punktile 2.6.
Lisa B6 punkti 2.6 nõuet ele lisaks võib laetushoiurežiimis katse puhul laetava veoelektr isalvestussüstee mi 
laetusetaseme seadistada enne katsek s ettevalmistamist vastavalt tootja soovitusele, et teha katse laetushoiu ­
režiimis.
3.3.1.2. Sõidukit el lastakse temperatuur i stabiliseer umisek s seista vastav alt lisa B6 punktile 2.7.
3.3.2. Katsetingimused
3.3.2.1. Sõiduke id katsetatakse käesoleva eeskir ja punktis 3.3.6 määratletud laetushoiurežiimis.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/432 26.11.2021  
3.3.2.2. Valikrežiimi valimine
Valikrežiimiga sõidukite puhul valitakse laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse režiim käesoleva lisa liite 6 punkti 3 
kohaselt.
3.3.3. 1. tüüpi katse kord
3.3.3.1. Sõiduke id katsetatakse lisas B6 kirjeldatud 1. tüüpi katse korra kohaselt.
3.3.3.2. Vajaduse korral korrigeeritak se CO2 heite massi käesoleva lisa liite 2 kohaselt.
3.3.3.3. Laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse peab vastama lisa B6 punkti 1.2 kohastele normeer itud heitmet e 
piirnormidele.
3.4. Täiselektr isõidukid
3.4.1. Üldnõuded
Täiselektr isõiduki sõiduulatuse ja elektr ikulu määramise katse käik valitakse tabelist A8/3 katsetatava 
täiselektr ilise sõiduki hinnangulise sõiduulatuse järgi. Kui kasutatakse interpolats ioonimeetodit, valitakse 
kohaldata v katse kord konkreetsesse interpolats ioonitüüpk onda kuuluva suur ima näitajag a täiselektr ilise 
sõiduki sõiduulatuse kohaselt.
Tabel A8/3
Täiselektr isõiduki sõiduulatuse ja elektr ikulu määramine (nagu asjak ohane) 
Kohaldatav katsetsükkelTäiselektr isõiduki hinnanguline 
sõiduulatus on …Kohaldata v katse kord
Käesoleva lisa punkti 1.4.2.1 
kohane katsetsükke l, sh eriti 
suure kiiruse faas.... väiksem kui kolme kohaldatava 
WLTP katsetsükli pikkus.Järjestikuste tsükliteg a 1. tüüpi katse 
kord (vastavalt käesoleva lisa punktile 
3.4.4.1)
… võrdne kolme kohaldata va 
WLTP katsetsükli pikkuseg a või 
sellest suurem.Lühend atud 1. tüüpi katse kord 
(vasta valt käesoleva lisa punktile 
3.4.4.2).
Käesoleva lisa punkti 1.4.2.1 
kohane katsetsükk el, v.a eriti 
suure kiiruse faas.… väiksem kui nelja kohaldata va 
WLTP katsetsükli teepikkus.Järjestikuste tsükliteg a 1. tüüpi katse 
kord (vastavalt käesoleva lisa punktile 
3.4.4.1)
… võrdne nelja kohaldatava WLTP 
katsetsükli teepikkusega või sellest 
suurem.Lühend atud 1. tüüpi katse kord 
(vasta valt käesoleva lisa punktile 
3.4.4.2).
Linnatsükkel vastava lt 
käesoleva lisa punktile 
1.4.2.2.... kohaldata vas WLTP katsetsüklis 
teadmata.Järjestikuste tsükliteg a 1. tüüpi katse 
kord (vastavalt käesoleva lisa punktile 
3.4.4.1)
Tootja esitab enne katset vastutav ale asutusele tõendid täiselektr isõiduki hinnangulise sõiduulatuse (PER) 
kohta. Kui kasutatak se interpolats ioonimeetod it, valitak se kohaldatav katse kord interpolatsioonitüüpk onna 
suur ima näita jaga täiselektr isõiduki hinnangulise sõiduulatuse põhjal. Katsega määratud PER peab kinnitama, 
et on järgitud õiget katse korda.
Käesoleva lisa punktides 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.1 kirjeldatud järjestikuste tsükliteg a 1. tüüpi katse korra kohane 
katseto imingute järjestus ning vastav laetava elektr isalvestussüstee mi laetusprofi il on esitatud käesoleva lisa 
liite 1 joonisel A8.App1/6.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/433  
Käesoleva lisa punktides 3.4.2, 3.4.3 ja 3.4.4.2 kirjeldatud lühendatud 1. tüüpi katse korra kohane 
katseto imingute järjestus ning vastav laetava elektr isalvestussüsteemi laadimisoleku prof iil on esitatud 
käesoleva lisa liite 1 joonisel A8.App1/7.
3.4.2. Katsek s ettevalmistamine
Sõiduk valmistatak se ette käesoleva lisa liite 4 punkti 3 kohaselt.
3.4.3. Valikrežiimi valimine
Valikrežiimiga sõidukite puhul valitakse katserežiim käesoleva lisa liite 6 punkti 4 kohaselt.
3.4.4. Täiselektr isõidukite 1. tüüpi katse kord
3.4.4.1. Järjestikuste tsükliteg a 1. tüüpi katse kord
3.4.4.1.1. Kiiruskõver ja pausid
Katse soor itamisel läbitakse järjestikused kohaldatavad katsetsüklid, kuni saavu tatakse käesoleva lisa punkti 
3.4.4.1.3 kohane lõpetamiskr iteerium.
Juhi ja/või käitaja puhkepa usid on lubatud üksnes katsetsüklit evahelisel ajal ja nende kogukestus võib olla kuni 
10 minutit. Pausi ajal peab jõusüsteem olema välja lülitatud.
3.4.4.1.2. Laetav a elektr isalvestussüste emi voolu ja ping e mõõtmine
Katse algusest kuni lõpetamiskr iteeriumi saavu tamiseni tuleb kõikide laeta vate elektr isalvestussüste emide 
elektr ivoo lu mõõta ja elektr ipinge määrata käesoleva lisa liite 3 kohaselt.
3.4.4.1.3. Lõpetamiskr iteerium
Lõpetamiskr iteerium on täidetud, kui sõiduk ületab kiiruskõvera lubatud kõrvalekallet, mis on sätes tatud lisa 
B6 punktis 2.6.8.3.1.2, neli sekundit järjest või kauem. Gaasipedaal ei tohi olla alla vajutatud. Sõidukiga tuleb 
pidurdada seismajäämisen i 60 sekundi jooksul.
3.4.4.2. Lühendatud 1. tüüpi katse kord
3.4.4.2.1. Kiiruskõver
Lühendatud 1. tüüpi katse koosneb kahest dünaamilisest segmendist (DS 1 ja DS 2) koos kahe püsikiir use 
segmendig a (CSS M ja CSS E), nagu on näidatud joonisel A8/2.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/434 26.11.2021  
Joonis A8/2
Lühendatud 1. tüüpi katse kiir uskõv er
Dünaamilisi segmente DS 1 ja DS 2 kasutatak se asjaomase faasi, kohaldata va WLTP linnatsükli ja kohaldatava 
WLTP katsetsükli energiakulu arvutamisek s.
Püsikiir use segmendid CSS M ja CSS E on mõeldud katse kestuse vähendamisek s, tühjendades laetavat elektr isal­
vestussüst eemi kiiremini kui järjestikuste tsükliteg a 1. tüüpi katse.
3.4.4.2.1.1. Dünaamilised segmendid
Mõlemad dünaamilised segmendid DS 1 ja DS 2 koosnevad käesoleva lisa punkti 1.4.2.1 kohasest kohaldata vast 
WLTP katsetsüklist ja sellele järgnevast käesoleva lisa punkti 1.4.2.2 kohasest kohaldata vast WLTP linnasõidu 
katsetsükk el.
3.4.4.2.1.2. Püsikiir use segment
Püsikiir used segmentides CSS M ja CSS E peavad olema samasugused. Kui kasutatakse interpolatsioonimeetodit, 
kasutatakse interpol atsioonitüüpk onnas ühesugust püsikiir ust.
a) Sätted kiiruse kohta
Püsikiir use segmentide vähim kiirus on 100 km/h. Kui eriti suure kiiruse faasi (Extra High 3) ei kohaldata (nagu 
asjak ohane), seataks e püsikiir use segmentide miinimumkiir useks 80 km/h. Tootja soovil ja vastutav a asutuse 
loal võib püsikiir use segmentides valida suurema püsikiir use.
Kiirendus püsikiir use tasemeni peab olema ühtlane ja püsikiir us tuleb saavu tada ühe minuti jooksul pärast 
dünaamilist e segmentide lõppemist ning tabeli A8/4 kohase pausi korral ühe minuti jooksul pärast 
jõusüstee mi käivitamist.
Püsikiir uselt aeglustamine peab olema sujuv ja see peab toimuma ühe minuti jooksul pärast püsikiir use 
segmentide lõpetamist.
Kui sõiduki suur im kiirus on väiksem kui käesoleva punkti kiirusesät ete kohaselt nõutud vähim kiirus 
püsikiir use segmentides, peab nõutud kiirus püsikiir use segmentides olema võrdne sõiduki suur ima kiirusega.
b) Segmentide CSS E ja CSS M teepikkuse määramine
Püsikiir use segmendi CSS E pikkus määratakse kasutata va laetava elektr isalvestussüstee mi energia UBE STP 
osakaalu põhjal käesoleva lisa punkti 4.4.2.1 kohaselt. Energia jääk laetavas veoelektr isalvestussüsteemis peab 
pärast dünaamilise kiiruse segmenti DS 2 olema 10 % UBE STP väär tusest või alla selle. Tootja esitab pärast katset 
vastutav ale asutusele tõendid selle kohta, et nimetatud nõue on täidetud.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/435  
Püsikiir use segmendi CSS M pikkuse dCSSM võib arvutada järgmiselt:
dCSSM ¼PER est – d DS1 – d DS2 – d CSSE
kus:
dCSSM on püsikiir use segmendi CSS M pikkus (km);
PER est on vaadeldava täiselektr isõiduki hinnanguline sõiduulatus (km);
dDS1 on dünaamilise kiiruse segmendi nr 1 pikkus (km);
dDS2 on dünaamilise kiiruse segmendi nr 2 pikkus (km);
dCSSE on püsikiir use segmendi CSS E pikkus (km).
3.4.4.2.1.3. Pausid
Juhi ja/või käitaja puhkepa usid on lubatud üksnes tabelis A8/4 ettenähtud püsikiir use segmentides.
Tabel A8/4
Juhi ja/või käitaja puhkepa usid 
Püsikiir use segmendis läbitud teepikkus CSS M (km) Mak simaalne kogupaus (min)
Kuni 100 10
Kuni 150 20
Kuni 200 30
Kuni 300 60
Üle 300 Peab põhinema tootja soovitusel
Märkus. Pausi ajal peab jõusüsteem olema välja lülitatud.
3.4.4.2.2. Laetav a elektr isalvestussüste emi voolu ja ping e mõõtmine
Katse algusest kuni lõpetamiskr iteeriumi saavu tamiseni tuleb kõikide laeta vate elektr isalvestussüste emide 
elektr ivoo l ja -pinge määrata käesoleva lisa liite 3 kohaselt.
3.4.4.2.3. Lõpetamiskr iteerium
Lõpetamiskr iteerium on saavu tatud, kui sõiduk ületab teises püsikiir use segmendis CSS E lisa B6 punktis 
2.6.8.3.1.2 sätestatud kiiruskõvera lubatud kõrvalekallet neli sekundit järjest või kauem. Gaasipedaal ei tohi 
olla alla vajutatud. Sõidukiga tuleb pidurdada seismajäämisen i 60 sekundi jooksul.
3.4.4.3. Laetav a elektr isalvestussüste emi laadimine ja järellaetud elektr i mõõtmine
3.4.4.3.1. Pärast käesoleva lisa punkti 3.4.4.1.3 kohast seismajäämist järjestikuste tsükliteg a 1. tüüpi katses ja käesoleva 
lisa punktis 3.4.4.2.3 osutatud lühendatud 1. tüüpi katses tuleb sõiduk 120 minuti jook sul ühendada 
vooluvõrku.
Laetav elektr isalvestussüste em on täielikult laetud siis, kui on saavutatud käesoleva lisa liite 4 punktis 2.2.3.2 
määratletud laadimise lõpetamise kriteeri um.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/436 26.11.2021  
3.4.4.3.2. Sõiduki laadija ja vooluv õrgu vahele paigutatud energia mõõte seade mõõdab vooluvõrgust järellaetud 
elektr ienergiat EAC ning laadimise kestust. Elektr ienergia mõõtmise võib lõpetada, kui käesoleva lisa liite 4 
punktis 2.2.3.2 määratletud laadimise lõpetamise kriteerium on saavu tatud.
3.5. Välise laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukid
Käesoleva lisa punktides 3.5.1–3.5.3 kirjeldatud katseto imingute järjestus ning vastav laetava elektr isalvestus ­
süst eemi laetusprofiil on esitatud käesoleva lisa liite 1 joonisel A8.App1/5.
3.5.1. Katsek s ettevalmistamine ja temperatuur i stabiliseer umine
Sõiduke id valmistatak se katsek s ette ja neil lastakse temperatuur i stabiliseer umisek s seista käesoleva lisa 
punkti 3.3.1 kohaselt.
3.5.2. Katsetingimused
3.5.2.1. Sõiduke id katsetatakse käesoleva eeskir ja punktis 3.3.6 määratletud laetushoiurežiimides.
3.5.2.2. Valikrežiimi valimine
Valikrežiimiga sõidukite puhul valitakse laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse režiim käesoleva lisa liite 6 punkti 3 
kohaselt.
3.5.3. 1. tüüpi katse kord
3.5.3.1. Sõiduke id katsetatakse lisas B6 kirjeldatud 1. tüüpi katse korra kohaselt ja kütusekulu arvutatakse käesoleva 
lisa liite 7 kohaselt.
3.5.3.2. Vajaduse korral korrigeeritak se kütusekulu käesoleva lisa liite 2 kohaselt.
4. ARVUTUSED HÜBRIIDELEK TRI-, TÄISELEK TRI- JA SUR UVESINIK -KÜTUSEELEMENDIGA SÕIDUKITE 
PUHUL
4.1. Gaasiliste heitühendite ning heitg aasis olevat e tahk ete osak este massi ja arvu arvutamine
4.1.1. Välise laadimisega/laadimiseta hübr iidelektr isõidukite gaasiliste heitühendite mass ning tahke te osak este mass 
ja arv laetushoiurežiimis
Tahket e heitosak este mass PM CS laetushoiurežiimil arvutatak se lisa B7 punkti 3.3 kohaselt.
Tahket e heitosak este arv PN CS laetushoiurežiimil arvutatak se lisa B7 punkti 4 kohaselt.
4.1.1.1. Etapiviisilised juhised välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite laetushoiurežiimi 1. tüüpi katse 
lõplike katsetulemuste arvutamiseks
Tulemused tuleb arvutada tabelis A8/5 kirjeldatud järjestuses. Kõik veer us „Väljundandmed“ esitatud 
asjaomased tulemused registreer itakse. Veerus „Protsess“ kirjeldatakse arvutamisek s kasutata vaid punkte või 
esitatakse lisaar vutused.
Tabelis kasutatak se võrrandites ja tulemust es järgmisi tähistusi:
c täielik kohaldatav katsetsükk el;
p kohaldatava tsükli faas; EAER city arvutamisel (nagu asjak ohane) on p linnasõidutsükkel;
i kohaldatav normeer itud heitmete kompon ent (v.a CO 2);
CS laetushoiurežiim;
CO 2 CO 2 heite mass.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/437  
Tabel A8/5
Lõplike laetushoiurežiimi gaasilise heite ja kütusesäästlikkuse väär tust e arvutamine (kütusesäästlikkus ainult 
1B-taseme puhul) 
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
1 Lisa B6 Töötlemata 
katsetulemusedHeite mass laetushoiurežiimis
Vastavalt lisa B7 punktidele 3–3.2.2.Mi,CS,p,1 (g/km);
MCO2,CS,p,1 (g/km).
2 Etapi 1 
väljundandmedMi,CS,p,1 (g/km);
MCO2,CS,p,1  
(g/km).Laetushoiurežiimis tsükli koguväär tuste 
arvutamine:
Mi,CS,c,2 ¼∑pMi,CS,p,1 ×dp
∑pdp
MCO2,CS,c,2 ¼∑pMCO2,CS,p,1 ×dp
∑pdp
kus:
Mi,CS,c,2 on kogu laetushoiurežiimis tsükli heite 
mass;
MCO2,CS,c,2 on kogu laetushoiurežiimis tsükli CO 2 
heite mass;
dp on tsükli faasides p läbitud teepikkused.Mi,CS,c,2 (g/km);
MCO2,CS,c,2 (g/km).
3 Etapi 1 
väljundandmedMCO2,CS,p,1  
(g/km);Laetav a elektr isalvestussüst eemi laetuse muutuse 
korrigee rimine
Käesoleva lisa punktid 4.1.1.2–4.1.1.5.MCO2,CS,p,3 (g/km);
MCO2,CS,c,3 (g/km).
Etapi 2 
väljundandmedMCO2,CS,c,2  
(g/km).
4a Etapi 2 
väljundandmedMi,CS,c,2 (g/km); Laetushoiurežiimi heite massi korrigee rimine 
kõikide lisa B6 liite 1 kohaste perioodiliselt 
regenere eritavat e süsteemideg a Ki varustatud 
sõidukit e puhul
Mi,CS,c,4a ¼Ki×M i,CS,c,2 või
Mi,CS,c,4a ¼KiþMi,CS,c,2
ja
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,Ki×M CO2,CS,c,3
või
MCO2,CS,c,4a ¼KCO2,KiþMCO2,CS,c,3
Täiendav kõrvalekalle või kordistust egur , mida 
kasutatak se Ki määramise kohaselt.
Kui Ki-d ei kohaldata:
Mi,CS,c,4a ¼Mi,CS,c,2 MCO2,CS,c,4a ¼MCO2,CS,c,3Mi,CS,c,4a (g/km);
MCO2,CS,c,4a (g/km).
Etapi 3 
väljundandmedMCO2,CS,c,3  
(g/km).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/438 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
4b Etapi 3 
väljundandmedMCO2,CS,p,3  
(g/km);
MCO2,CS,c,3 
(g/km);Kui kasutatak se parandit Ki, viia faaside CO2 
väär tused kogutsükli väär tusega vastavusse:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3 ×AF Ki
iga tsüklif aasi p puhul,
kus:
AF Ki¼MCO2,CS,c,4a
MCO2,CS,c,3
Kui Ki-d ei kohaldata:
MCO2,CS,p,4 ¼MCO2,CS,p,3MCO2,CS,p,4 (g/km).
Etapi 4a 
väljundandmedMCO2,CS,c,4a  
(g/km).
4c Etapi 4a 
väljundandmedMi,CS,c,4a (g/km);
MCO2,CS,c,4a  
(g/km).Kui neid väär tusi kasutatak se toodangu 
vastav usega seoses, tuleb normeer itud heitmet e 
väär tused ja CO2 heite massi väär tused korrutada 
käesoleva eeskir ja punkti 8.2.4 kohaselt 
määratud sissesõitmistegur iga RI:
Mi,CS,c4c = RIC (j) × Mi,CS,c,4a
MCO2,CS,c,4c = RICO2 (j) x MCO2,CS,c,4a
Kui neid väär tusi toodangu vastavuseg a seoses ei 
kasutata:
Mi,c,4c = Mi,c,4a
MCO2,c,4c = MCO2 ,c,4aMi,CS,c,4c;
MCO2,CS,c,4c
Arvutada kütusesäästlikkus (FE c,4c_tem p) vastavalt 
lisa B7 punktile 6.14.1.
Kui seda väär tust kasutatakse toodangu 
vastav usega seoses, tuleb kütusesäästlikkuse 
väär tus korrutada käesoleva eeskir ja punkti 8.2.4 
kohaselt määratud sissesõitmiste guriga:
FEc,4c = RIFE (j) × FEc,4c_tem p
Kui neid väär tusi toodangu vastavuseg a seoses ei 
kasutata:
FEc,4c = FEc,4c_tem pFEc,4c (km/l);
5
Ühe katse 
tulemus.Etappide 4b 
ja 4c 
väljundandmedMCO2,CS,p,4  
(g/km);
MCO2,CS,c,4c  
(g/km);(1A-tase)
MCO2,CS,c,4c ja MCO2 ,CS,p,4 ATCT -korrektsioon lisa 
B6a punkti 3.8.2 kohaselt.
(1B-tase)
MCO2,c,5 = MCO2,c,4c
MCO2,p,5 = MCO2,p,4MCO2,CS,c,5 (g/km);
MCO2,CS,p,5 (g/km).
Mi,CS,c,4c (g/km); 
FEc,4c (km/l);Rakenda da normeer itud heitmetele lisa C4 
kohaselt arvutatud halvenemistegureid.
Kui neid väär tusi kasutatak se toodangu 
vastav usega seoses, ei ole edasised etapid (6–9) 
vajali kud ja lõpptulemuseks on siinse etapi 
väljundandmed.Mi,CS,c,5 (g/km);
FEc,5 (km/l);ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/439  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
6
Mi,CS 
katsetata val 
sõidukil 
1. tüüpi 
katses.(1A-tase) Etapi 5 
väljundandmedIga katse puhul:
Mi,CS,c,5 (g/km);
MCO2,CS,c,5  
(g/km);
MCO2,CS,p,5  
(g/km).Katsete keskmise leidmine ja deklareer itud 
väär tus vastavalt lisa B6 punktidele 1.2–1.2.3.Mi,CS,c,6 (g/km);
MCO2,CS,c,6 (g/km);
MCO2,CS,p,6 (g/km);
MCO2,CS,c,declared  
(g/km).
(1B-tase)
Etapi 5 
väljundandmedFEc,5 (km/l); Katsete keskmise leidmine ja deklareer itud 
väär tus.
Lisa B6 punktid 1.2–1.2.3.
FEc,declared väär tus teisendataks e kohaldatava 
tsükli jaoks MCO2,c,declared väär tuseks. Selleks 
kasutatak se kogu tsükli normeer itud heitmeid.FEc,declared (km/l)
MCO2,c,declared  
(g/km).
7
MCO2,CS 
katsetata val 
sõidukil 
1. tüüpi 
katses.(1A-tase)
Etapi 6 
väljundandmedMCO2,CS,c,6  
(g/km);
MCO2,CS,p,6 
(g/km);
MCO2,CS,c,declared 
(g/km).Faasi väär tuste vastav usse viimine.
Lisa B6 punkt 1.2.4
ja:
MCO2,CS,c,7 ¼MCO2,CS,c,declaredMCO2,CS,c,7 (g/km);
MCO2,CS,p,7 (g/km).
(1B-tase)
Etapi 5 
väljundandmed
Etapi 6 
väljundandmedMCO2,CS,c,5  
(g/km);
MCO2,CS,p,5  
(g/km);
MCO2,CS,c,declared  
(g/km).Faasi väär tuste vastav usse viimine.
Lisa B6 punkt 1.2.4.MCO2,CS,p,7 (g/km).
(Ainult 
1A-tase)
8
Interp olat-
sioonitüüp -
konna 
tulemus.
Lõplik 
normeer i-
tud 
heitmete 
kogus.
Kui 
interpolat -
sioonimee -
todit ei 
kasutata, ei 
ole etapp 9 
kohustuslik 
ja CO2 
lõpp tule-
museks on 
siinse etapi 
väljun -
dandmed.Etapi 6 
väljundandmedKatsetata va 
suur ima ja 
väikseima ning 
(kui on 
asjak ohane) 
kesk mise 
näitajag a 
sõiduki kohta:
Mi,CS,c,6 (g/km);Kui lisaks suur ima näitajag a sõidukile katsetati ka 
väikseima näitajag a sõidukit (ja asjak ohasel juhul 
kesk mise näitajag a sõidukit), võetakse 
normeer itud heitmet e väär tuseks kahest või 
(asjak ohasel juhul) kolmest suur im ning selle 
tähis on Mi,CS,c.
Süsivesinike kogusisalduse ja NO x heite koondina 
kasutatak se tüübikinnitusmenetluses kas 
suur ima või väikseima (või asjak ohasel juhul 
kesk mise) näitajag a sõidukile vastavat suur imat 
summat.
Kui aga ei ole katsetatud ühtegi väikseima ega (kui 
on asjak ohane) keskmise näitajag a 
sõidukit, Mi,CS,c¼Mi,CS,c,6
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
tehakse vaheümardamine, järgides käesoleva 
eeskir ja punkti 6.1.8:
Käesoleva tabeli etapis 7 saadud CO2 väär tused 
ümardatakse kahe kümnendk ohani. 
Väljundandmed CO2 kohta peavad olema 
kätte saadavad suur ima, väikseima ja (asjak ohasel 
juhul) keskm ise näitajag a sõiduki kohta.
Kui interpolatsioon imeet odit ei kasutata, teha kse 
lõplik ümardamine vastavalt käesoleva eeskir ja 
punktile 6.1.8.Mi,CS,c (g/km);
MCO2,CS,c (g/km);
MCO2,CS,p (g/km);ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/440 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
Käesoleva tabeli etapis 7 saadud CO2 väär tused 
ümardatakse lähima täisar vuni.
(Ainult 
1A-tase)
9
Konkreetse 
sõiduki 
tulemus.
Lõplik CO 2 
heide.Etapi 8 
väljundandmedMCO2,CS,c (g/km);
MCO2,CS,p  
(g/km);CO 2 heite massi arvutamine käesoleva lisa punkti 
4.5.4.1 kohaselt interpolats ioonitüüpk onna 
üksiksõidukite puhul.
Konkreetse sõiduki CO 2 väär tused ümardatakse 
lõplikult, järgides käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8.
CO 2 väär tused ümardatakse lähima täisar vuni.
Väljundandmed peavad olema kättesaada vad iga 
üksiksõiduki kohta.MCO2,CS,c,ind (g/km);
MCO2,CS,p,ind (g/km).
4.1.1.2. Kui käesoleva lisa liite 2 punkti 1.1.4 kohast korrektsiooni ei teht ud, kasutatakse järgmist laetushoiurežiimi 
CO2 heite massi:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb
kus:
MCO2,CS on laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses tabeli A8/5 etapi 3 kohaselt määratud CO2 heite 
mass (g/km);
MCO2,CS,nb on tabeli A8/5 etapi 2 kohaselt määratud laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katse 
laetushoiurežiimi tasakaalustamata CO 2 heite mass (g/km), mida ei ole energiabilansi alusel 
korrigee ritud.
4.1.1.3. Kui käesoleva lisa liite 2 punkti 1.1.3 kohaselt on nõutav laetushoiurežiimis mõõdetud CO 2 heite massi 
korrigeeri mine või kui on tehtud käesoleva lisa liite 2 punkti 1.1.4 kohane korrektsioon, määratakse CO 2 
heite massi korrektsioonik orda ja kindlaks käesoleva lisa liite 2 punkti 2 kohaselt. Laetushoiurežiimis 
mõõdetud CO 2 heite korrigeeritud mass määratak se järgmiselt:
MCO2,CS ¼MCO2,CS,nb  – K CO2×EC DC,CS
kus:
MCO2,CS on laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses tabeli A8/5 etapi 3 kohaselt määratud CO2 heite 
mass (g/km);
MCO2,CS,nb on laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses tabeli A8/5 etapi 2 kohaselt määratud 
tasakaalustamata CO2 heite mass (g/km), mida ei ole energiabilansi alusel korrigee ritud;
EC DC,CS on käesoleva lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud elektr ikulu (Wh/km) laetushoiurežiimis teht ud 
1. tüüpi katses;
KCO2 on käesoleva lisa liite 2 punkti 2.3.2 kohane CO2 heite massi korrektsioonik orda ja ((g/km)/ 
(Wh/km)).
4.1.1.4. Kui faasiomaseid CO 2 heite massi korrektsioonik ordajaid ei ole kindlaks määratud, arvutatak se faasiomane 
CO2 heite mass järgmiselt:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2×EC DC,CS,pET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/441  
kus:
MCO2,CS,p on tabeli A8/5 etapi 3 kohaselt määratud CO2 heite mass (g/km) laetushoiurežiimis tehtud 
1. tüüpi katse faasis p;
MCO2,CS,nb,p on tabeli A8/5 etapi 1 kohaselt määratud laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katse faasi p 
tasakaalustamata CO2 heite mass (g/km), mida ei ole energiabilansi alusel korrigee ritud;
EC DC,CS,p on käesoleva lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud elektr ikulu (Wh/km) laetushoiurežiimis teht ud 
1. tüüpi katse faasis p;
KCO2 on käesoleva lisa liite 2 punkti 2.3.2 kohane CO2 heite massi korrektsioonik orda ja ((g/km)/ 
(Wh/km)).
4.1.1.5. Kui faasiomased CO 2 heite massi korrektsioonik ordajaid on kindlaks määratud, arvutatak se faasiomane CO2 
heite mass järgmiselt:
MCO2,CS,p ¼MCO2,CS,nb,p  – K CO2,p ×EC DC,CS,p
kus:
MCO2,CS,p on tabeli A8/5 etapi 3 kohaselt määratud CO2 heite mass (g/km) laetushoiurežiimis tehtud 
1. tüüpi katse faasis p;
MCO2,CS,nb,p on tabeli A8/5 etapi 1 kohaselt määratud laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katse faasi p 
tasakaalustamata CO2 heite mass (g/km), mida ei ole energiabilansi alusel korrigee ritud;
EC DC,CS,p on käesoleva lisa punkti 4.3 kohaselt määratud elektr ikulu (Wh/km) laetushoiurežiimis tehtud 
1. tüüpi katse faasis p;
KCO2,p on käesoleva lisa liite 2 punkti 2.3.2.2 kohane CO2 heite massi korrektsioonik ordaja ((g/km)/ 
(Wh/km)).
p on üksiku faasi number kohaldatavas WLTP katsetsüklis.
4.1.2. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite CO2 heite mass laetuskulurežiimis
(1A-tase)
Kasulikkustegur iga kaalutud CO2 heite mass MCO2,CD laetuskulurežiimis arvutatakse järgmiselt:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×M CO2,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
(1B-tase)
CO2 heite mass laetuskulurežiimis MCO2,CD arvutatakse järgmiselt:
MCO2,CD ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
kus:
MCO2,CD on kasulikkusteguri ga kaalutud CO2 heite mass (g/km) laetuskulurežiimis;
MCO2,CD,j on lisa B7 punkti 3.2.1 kohaselt määratud laetuskulurežiimis tehtud 1. tüüpi katse faasi j CO2 
heite mass (g/km);
UF j on käesoleva lisa liite 5 kohane faasi j kasulikkustegur;
j on vaadeldava faasi number;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/442 26.11.2021  
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.
Kui kasutatakse interpolats ioonimeetodit, on k väikseima näitajag a sõiduki üleminekutsükli lõpuni läbitud 
faaside arv, nveh_L .
Kui suur ima näitajag a sõidukiga läbitud üleminekutsüklite arv nveh Hja (asjak ohasel juhul) interpolats iooni ­
tüüpk onda kuuluva üksik sõidukiga läbitud üleminekutsüklit e arv nveh indon väik sem kui väikseima näitajag a 
sõidukiga läbitud üleminekutsüklit e arv nveh_L , lisatakse arvutusse suur ima näitajag a sõiduki ja vajaduse korral 
üksik sõiduki kinnitustsükkel. Kinnitustsükli iga faasi CO 2 heite mass korrigeeritak se seejärel vastava ks elektr i 
nullkulule (ðEC DC,CD,j ¼0Þ), kasutades käesoleva lisa liite 2 kohast CO 2 korrektsioonik orda jat.
4.1.3. Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suhte s.
Gaasiliste ühendite, tahket e osake ste massi ja arvu kasulikkuste guriga kaalutud heite massid välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukite puhul.
4.1.3.1. Gaasiliste ühendite kasulikkuste guriga kaalutud heite mass arvutatakse järgmiselt:
Mi,weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×M i,CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×M i,CS
kus:
Mi, weighted on heitühendi i kasulikkuste guriga kaalutud mass (g/km);
i on vaadeldava gaasilise heitühendi (v.a CO2) indeks;
UF j on käesoleva lisa liite 5 kohane faasi j kasulikkustegur;
Mi,CD, j on laetuskulurežiimis teht ud 1. tüüpi katse faasi j lisa B7 punkti 3.2.1 kohaselt määratud 
gaasilise heitühendi i mass (g/km);
Mi, CS on gaas ilise heitühendi i mass (g/km) laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses vastav alt tabeli 
A8/5 etapile 6;
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.
Kasulikkustegur iga kaalutud CO2 heite mass arvutatakse järgmiselt:
MCO2,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞave×M CO2,CD,declared þ�
1 – ð∑k
j¼1UF jÞave�
×M CO2,CS,declared
kus:
MCO2,weight ed on kasulikkusteguri ga kaalutud CO2 heite mass (g/km) laetuskulurežiimis;
MCO2,CD,declared on tabeli A8/8 etapi 14 kohaselt deklareer itud CO2 heite mass laetuskulurežiimis (g/km).
MCO2,CS,declared on tabeli A8/5 etapi 7 kohaselt deklareer itud CO2 heite mass laetushoiurežiimis (g/km).
ð∑k
j¼1UF jÞaveon iga laetuskulurežiimis tehtud katse kasulikkuste gurite summa keskmine.
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/443  
Kui CO2 puhul kasutatak se interpolats ioonimeetodit, on k katsetatava väikseima näitajag a sõiduki 
üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv nveh_L ., mida kasutatak se käesoleva punkti mõlemas võrrandis.
Kui suur ima näitajag a sõidukiga läbitud üleminekutsüklite arv nveh Hja (asjak ohasel juhul) interpolats iooni ­
tüüpk onda kuuluva üksik sõidukiga läbitud üleminekutsüklit e arv nveh indon väik sem kui väikseima näitajag a 
sõidukiga läbitud üleminekutsüklit e arv nveh_L , lisatakse arvutusse suur ima näitajag a sõiduki ja vajaduse korral 
üksik sõiduki kinnitustsükkel. Kinnitustsükli iga faasi CO 2 heite mass korrigeeritak se seejärel vastava ks elektr i 
nullkulule (ðEC DC,CD,j ¼0), kasutades käesoleva lisa liite 2 kohast CO 2 korrektsioonik ordajat.
4.1.3.2. Kasulikkustegur iga kaalutud tahk ete heitosak este arv arvutatakse järgmiselt:
PN weighted ¼∑k
j¼1ðUF j×PN CD,jÞþð1 – ∑k
j¼1UF jÞ×PN CS
kus:
PN weighted on kasulikkusteguri ga kaalutud tahk ete heitosak este arv (osakesi kilomeetr i kohta);
UF j on käesoleva lisa liite 5 kohane faasi j kasulikkustegur;
PN CD,j on tahket e heitosa kest e arv lisa B7 punkti 4 kohaselt määratud faasis j laetuskulurežiimis 
1. tüüpi katse puhul (osakes i kilomeetr i kohta);
PN CS on käesoleva lisa punkti 4.1.1 kohaselt määratud tahket e heitosak este arv laetushoiurežiimil 
teht ud 1. tüüpi katse puhul (osakesi kilomeetr i kohta);
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud faaside arv.
4.1.3.3. Kasulikkustegur iga kaalutud tahk ete heitosak este mass arvutatakse järgmiselt:
PM weighted ¼∑nc
c¼1ðUF c×PM CD,cÞþð1 – ∑nc
c¼1UF cÞ×PM CS
kus:
PM weighted on kasulikkusteguri ga kaalutud tahk ete heitosak este mass (mg/km);
UF c on käesoleva lisa liite 5 kohane tsükli c kasulikkustegur;
PM CD,c on lisa B7 punkti 3.3 kohaselt määratud tahk ete heitosak este mass (mg/km) tsüklis c 
laetuskulurežiimis tehtud 1. tüüpi katses;
PM CS on käesoleva lisa punkti 4.1.1 kohaselt määratud tahket e heitosak este mass (mg/km) 
laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses;
c on vaadeldava tsükli number;
nc on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud kohaldata vate WLTP 
katsetsüklit e arv.
4.2. Kütusekulu ja kütusesäästlikkuse arvutamine
4.2.1. Välise laadimisega/ laadimiseta hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga 
hübr iidsõidukite kütusekulu ja -säästlikkus laetushoiurežiimis
4.2.1.1. Välise laadimisega/ laadimiseta hübr iidelektr isõidukite kütusekulu ja kütusesäästlikkus laetushoiurežiimis 
arvutatak se etapiviisiliselt vastavalt tabelile A8/6.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/444 26.11.2021  
Tabel A8/6
Välise laadimisega/laadimiset a hübr iidelektr isõidukite lõpliku kütusekulu ja kütusesääst likkuse arvutamine 
laetushoiurežiimis (FE ainult 1B-t aseme puhul) 
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
1 Etapi 6 
väljundandmed
Tabel A8/5Mi,CS,c,6 (g/km);
MCO2,CS,c,6 
(g/km);
FECS,declared  
(km/l);Kütusekulu FC CS,c arvutamine vastavalt lisa B7 
punktile 6 MCO2,CS,C,7 põhjal ja 
kütusesäästlikkusele teisendamine FECS,c 
faasiväär tuse puhul
FECS,c, = FECS,declared ,
Kütusekulu tuleb arvutada kohaldata va tsükli ja 
selle faaside kohta eraldi.
Selleks:
a)kasutatak se kohaldatava faasi või tsükli CO 2 
väär tusi;
b)kasutatak se kogu tsükli normeer itud heit­
meid.FC CS,c,1 (l/100 km); 
FECS,c,1 (km/l);
FC CS,p,1 (l/100 km). 
FECS,p,1 (km/l)
Etapi 7 
väljundandmed
Tabel A8/5MCO2,CS,c,7  
(g/km);
MCO2,CS,p,7  
(g/km).
2
Interp olat-
sioonitüüp -
konna 
tulemus.
Kui 
interpolat -
sioonimee -
todit ei 
kasutata, ei 
ole etapp 3 
kohustuslik 
ja 
lõpp tule-
museks on 
siinse etapi 
väljun -
dandmed.Etapi 1 
väljundandmedFC CS,c,1  
(l/100 km);
FC CS,p,1 
(l/100 km);
FECS,c,1 (km/l). 
FECS,p,1 (km/l)Kütusekulu (FC) ja kütusesäästlikkuse (FE) puhul 
kasutatak se selle tabeli etapis 1 saadud väär tusi.
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
tehakse vaheümardamine, järgides käesoleva 
eeskir ja punkti 6.1.8.
FC ja FE väär tused ümardatakse kolme 
kümnendk ohani.
Väljundandmed peavad olema kättesaada vad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.
Kui interpolatsioon imeet odit ei kasutata, teha kse 
lõplik ümardamine, järgides käesoleva eeskir ja 
punkti 6.1.8.
FC ja FE väär tused ümardatakse esimese 
kümnendk ohani.FC CS,c (l/100 km);
FC CS,p(l/100 km);
FECS,c (km/l).
FECS,p (km/l).
3
Konkreetse 
sõiduki 
tulemus.
FC ja FE 
lõpp tule-
mus.Etapi 2 
väljundandmedFC CS,c  
(l/100 km);
FC CS,p 
(l/100 km);
FECS,c (km/l).
FECS,p (km/l).Kütusekulu arvutamine käesoleva lisa punkti 
4.5.5.1.1 kohaselt interpolats ioonitüüpk onna 
üksiksõidukite puhul.
Kütusesäästlikkuse arvutamine käesoleva lisa 
punkti 4.5.5.1.2 kohaselt 
interpolats ioonitüüpk onna üksik sõidukite 
puhul.
Konkreetse sõiduki väär tuste lõplik ümardamine 
tuleb teha käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 
järgides.
FC ja FE väär tused ümardatakse esimese 
kümnendk ohani.
Väljundandmed peavad olema kättesaada vad iga 
üksiksõiduki kohta.FC CS,c,ind  
(l/100 km);
FC CS,p,ind 
(l/100 km);
FECS,c,ind (km/l).
FECS,p,ind (km/l).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/445  
4.2.1.2. Välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukite kütusekulu ja -säästlikkus laetushoiu ­
režiimis
4.2.1.2.1. Etapiviisilised juhised välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite laetushoiurežiimis 
tehtava 1. tüüpi katse lõpliku kütusekulu ja kütusesäästlikkuse arvutamisek s
Tulemused arvutatakse tabelis A8/7 kirjeldatud järjestuses. Kõik veer us „Väljundandmed“ esitatud asjaomased 
tulemused registreer itaks e. Veerus „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutata vaid punkte või esitatakse 
lisaar vutused.
Tabelis kasutatak se võrrandites ja tulemust es järgmisi tähistusi:
c täielik kohaldatav katsetsükk el;
p kohaldatava tsükli faas; EAER city arvutamisel (nagu asjak ohane) on p linnasõidutsükkel;
CS laetushoiurežiim
Tabel A8/7
Välise laadimisega/laadimiset a kütuseelemendiga hübr iidsõidukite lõpliku kütusekulu ja 
kütusesääst likkuse arvutamine laetushoiurežiimis (FE ainult 1B-t aseme puhul) 
1A-tase – kõik käesolevas tabelis esitatud arvutused tehakse ainult kogu tsükli kohta  
1B-tase – kõik käesolevas tabelis esitatud arvutused tehakse kogu tsükli ja ka eraldi faaside kohta  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
1 Käesoleva lisa 
liide 7.Tasakaalusta -
mata 
kütusekulu 
laetushoiurežii -
mis
FC CS,nb,  
(kg/100 km)Kütusekulu laetushoiurežiimis FC CS,c,1 
käesoleva lisa liite 7 punkti 2.2.6 kohaselt
Kütusekulu tuleb arvutada kohaldatava tsükli 
ja selle faaside kohta eraldi.
Selleks kasutatakse kohaldata va faasi või 
tsükli FC väär tusi;
Faasi omased väär tused käesoleva lisa liite 7 
punkti 2.2.7 kohaselt.FC CS,p,1  
(kg/100 km);
FC CS,c,1 
(kg/100 km).
2 Etapi 1 
väljundandmedFC CS,p,1  
(kg/100 km);
FC CS,c,1  
(kg/100 km).Laetav a elektr isalvestussüsteemi laetuse 
muutuse korrigee rimine.
Käesoleva lisa punktid 4.2.1.2.2 kuni 
4.2.1.2.5 (kui on asjak ohane).FC CS,c,2  
(kg/100 km);
(1B-tase)
FC CS,p,2  
(kg/100 km);
3
Ühe katse 
tulemus.Etapi 2 
väljundandmedFC CS,p,2  
(kg/100 km);
FC CS,c,2  
(kg/100 km).FCCS,p,3 ¼FCCS,p,2 FCCS,c,3 ¼FCCS,c,2
(1B-tase)
Kütusekulu (FC) teisendamine 
kütusesäästlikkuseks (FE)FC CS,p,3  
(kg/100 km);
FC CS,c,3  
(kg/100 km). FECS, 
p,3 (km/kg). FECS,c,3  
(km/kg).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/446 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
4 Etapi 3 
väljundandmedIga katse puhul:
FC CS,p,3  
(kg/100 km);
FC CS,c,3  
(kg/100 km).
FECS,p,3 (km/kg). 
FECS,c,3 (km/kg).Katsete keskmise leidmine ja deklareer itud 
väär tus vastavalt lisa B6 punktidele 
1.2–1.2.3.FC CS,p,4  
(kg/100 km);
FC CS,c,4  
(kg/100 km). FECS, 
p,4 (km/kg). FECS,c,4  
(km/kg).
5
Interp olatsioo -
nitüüpk onna 
tulemus.
Kui 
interpolatsioo -
nimeet odit ei 
kasutata, ei ole 
etapp 6 
kohustuslik ja 
lõpptulemu -
seks on siinse 
etapi 
väljun -
dandmed.
FC CS 
katsetata val 
sõidukil 
1. tüüpi katses.Etapi 4 
väljundandmedFC CS,p,4  
(kg/100 km);
FC CS,c,4 
(kg/100 km);
FC CS,c,declared 
(kg/100 km).
FECS,p,4 (km/kg). 
FECS,c,4 (km/kg);
FECS,c,declared  
(km/kg).Faasi väär tuste vastav usse viimine.
Lisa B6 punkt 1.2.4
ja:
FCCS,c,5 ¼FCCS,c,declared
FECS,c,5 ¼FECS,c,declared
FC ja FE väär tused ümardatakse vastavalt 
käesoleva eeskir ja punktile 6.1.8 kahe 
kümnendk ohani.
Kui interpolats ioonimeetodit ei kasutata, 
tehakse lõplik ümardamine esimese 
kümnendk ohani, järgides käesoleva eeskir ja 
punkti 6.1.8.FC CS,p,5  
(kg/100 km);
FC CS,c,5  
(kg/100 km)
FECS,p,5 (km/kg). 
FECS,c,5 (km/kg).
6
Konkreetse sõi­
duki tulemus.
Lõplik kütuse ­
kulu tulemus.Etapi 5 
väljundandmedFC CS,c,5  
(kg/100 km);Kütusekulu arvutamine käesoleva lisa punkti 
4.5.5.1.3 kohaselt 
interpolats ioonitüüpk onna üksik sõidukite 
puhul.
Konkreetse sõiduki väär tused tuleb lõplikult 
ümardada käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 
järgides.
Kütusekulu väär tused ümardatakse esimese 
kümnendk ohani.
Väljundandmed peavad olema kätte saadavad 
iga üksik sõiduki kohta.FC CS,c,ind  
(kg/100 km);
4.2.1.2.2. Kui käesoleva lisa liite 2 punkti 1.1.4 kohast korrektsiooni ei kohaldatud, kasutatakse järgmist kütusekulu 
laetushoiurežiimis:
FCCS¼FCCS,nb
kus:
FC CS on tabeli A8/7 etapi 2 kohaselt määratud kütusekulu laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses 
(kg/100 km);ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/447  
FC CS,nb on laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses tabeli A8/7 etapi 1 kohaselt määratud 
tasakaalustamata kütusekulu (kg/100 km), mida ei ole energiabilansi alusel korrigee ritud.
4.2.1.2.3. Kui käesoleva lisa liite 2 punkti 1.1.3 kohaselt on nõutav kütusekulu korrigeerimi ne või kui on tehtud 
käesoleva lisa liite 2 punkti 1.1.4 kohane korrektsioon, määratakse kütusekulu korrektsioonik orda ja kindlaks 
käesoleva lisa liite 2 punkti 2 kohaselt. Korrigeeri tud kütusekulu laetushoiurežiimis määratak se järgmiselt:
FCCS¼FCCS,nb  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS
kus:
FC CS on tabeli A8/7 etapi 2 kohaselt määratud kütusekulu laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses 
(kg/100 km);
FC CS,nb on laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses tabeli A8/7 etapi 1 kohaselt määratud 
tasakaalustamata kütusekulu (kg/100 km), mida ei ole energiabilansi alusel korrigee ritud.
EC DC,CS on käesoleva lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud elektr ikulu (Wh/km) laetushoiurežiimis teht ud 
1. tüüpi katses;
Kfuel,FCHV on kütusekulu korrektsioonik orda ja käesoleva lisa liite 2 punkti 2.3.1 kohaselt ((kg/100 km)/ 
(Wh/km)).
4.2.1.2.4. (Ainult 1B-tase)
Kui faasiomaseid kütusekulu korrektsioonik orda jaid ei ole kindlaks määratud, arvutatak se faasiomane 
kütusekulu järgmiselt:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV ×EC DC,CS,p
kus:
FC CS,p on tabeli A8/7 etapi 2 kohaselt määratud kütusekulu (kg/100 km) laetushoiurežiimis tehtud 
1. tüüpi katse faasis p;
FC CS,nb,p on tabeli A8/7 etapi 1 kohaselt laetushoiurežiimis teht ud 1. tüüpi katse faasi p 
tasakaalustamata kütusekulu (kg/100 km), mida ei ole energiabilansi alusel korrigee ritud;
EC DC,CS,p on käesoleva lisa punkti 4.3 kohaselt määratud elektr ikulu (Wh/km) laetushoiurežiimis tehtud 
1. tüüpi katse faasis p;
Kfuel,FCHV on kütusekulu korrektsioonik orda ja käesoleva lisa liite 2 punkti 2.3.1 kohaselt ((kg/100 km)/ 
(Wh/km));
p on üksiku faasi number kohaldatavas WLTP katsetsüklis.
4.2.1.2.5. (Ainult 1B-tase)
Kui faasiomased kütusekulu korrektsioonik orda jad on kindlaks määratud, arvutatak se faasiomane kütusekulu 
järgmiselt:
FCCS,p¼FCCS,nb,p  – K fuel,FCHV,p ×EC DC,CS,p
kus:
FC CS,p on tabeli A8/7 etapi 2 kohaselt määratud kütusekulu (kg/100 km) laetushoiurežiimis tehtud 
1. tüüpi katse faasis p;
FC CS,nb,p on tabeli A8/7 etapi 1 kohaselt laetushoiurežiimis teht ud 1. tüüpi katse faasi p 
tasakaalustamata kütusekulu (kg/100 km), mida ei ole energiabilansi alusel korrigee ritud;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/448 26.11.2021  
EC DC,CS,p on käesoleva lisa punkti 4.3 kohaselt määratud elektr ikulu (Wh/km) laetushoiurežiimis tehtud 
1. tüüpi katse faasis p;
Kfuel,FCHV ,p on faasi p kütusekulu korrektsioonik orda ja käesoleva lisa liite 2 punkti 2.3.1.2 kohaselt ((kg/ 
100 km)/(Wh/km)).
p on üksiku faasi number kohaldatavas WLTP katsetsüklis.
4.2.2. Kütusekulu laetuskulurežiimis välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
kütuseelemendig a hübr iidsõidukite puhul
(1A-tase)
Kasulikkustegur iga kaalutud kütusekulu laetuskulurežiimis (FC CD) arvutatak se järgmiselt:
FCCD¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ
∑k
j¼1UF j
kus:
FC CD on kasulikkuste guriga kaalutud laetuskulurežiimi kütusekulu (välise laadimiseg a hübr iidelektr i­
sõidukit el l/100 km ja välise laadimiseg a kütuseelemendig a hübr iidsõidukitel kg/100 km);
FC CD,j on kütusekulu laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse faasis j, mis on kindlaks määratud vastav alt lisa 
B7 punktile 6, (välise laadimisega hübr iidelektr isõidukitel l/100 km ja välise laadimisega 
kütuseelemendiga hübr iidsõidukitel kg/100 km);
UF j on käesoleva lisa liite 5 kohane faasi j kasulikkustegur;
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.
Kui kasutatakse interpolats ioonimeetodit, on k väikseima näitajag a sõiduki üleminekutsükli lõpuni läbitud 
faaside arv (nveh_L .)
Kui suur ima näitajag a sõidukiga läbitud üleminekutsüklite arv nveh Hja (asjak ohasel juhul) interpolats iooni ­
tüüpk onda kuuluva üksik sõidukiga läbitud üleminekutsüklit e arv nvehindon väik sem kui väikseima näitajag a 
sõidukiga läbitud üleminekutsüklit e arv nveh_L , lisatakse arvutusse suur ima näitajag a sõiduki ja vajaduse korral 
üksik sõiduki kinnitustsükkel.
Kinnitustsükli iga faasi kütusekulu arvutatak se lisa B7 punkti 6 kohaselt, korrigee rides kogu kinnitustsüklis 
tekk ivad normeer itud heitmed ja asjak ohase faasi CO 2 heite vastav aks elektr i nullkulule (EC DC,CD,j ¼0), 
kasutades CO 2 heite massi korrektsioonik ordajat (KCO2) kooskõlas käesoleva lisa liiteg a 2.
(1B-tase)
Kütusesäästlikkus laetuskulurežiimis FECD arvutatakse järgmiselt:
FECD¼RCDA
∑n – 1
c¼1dc×1
FECD,cþd n×kCD
FECD,n
kus:
FECD on kütusesäästlikkus laetuskulurežiimis (km/l);
RCDA on tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis (km), mis on määratletud käesoleva lisa punktis 4.4.5;
FECD,c on laetuskulurežiimis tehtud 1. tüüpi katse tsükli c kütusesäästlikkus (km/l), mis on määratud 
vastav alt lisa B7 punktile 6;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/449  
c on vaadeldava faasi number;
n on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud kohaldata vate WLTP 
katsetsüklit e arv.
dc on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses kohaldata vas WLTP katsetsüklis c läbitud teepikkus (km);
dn on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses kohaldata vas WLTP katsetsüklis n läbitud teepikkus (km);
kCDkcd¼MCO2,CS – MCO2,CD,n,
MCO2,CS – MCO2,CD,ave,n – 1
4.2.3. Käesolevat punkti kohaldataks e ainult 1A-taseme suhte s
Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimiseg a kütuseelemendiga hübr iidsõidukite kasulikkus ­
teguriga kaalutud kütusekulu
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite kasulikkusteguri ga kaalutud kütusekulu laetuskulurežiimis ja 
laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses arvutatakse järgmiselt:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
kus:
FC weighted on kasulikkusteguri ga kaalutud kütusekulu (l/100 km);
UF j on käesoleva lisa liite 5 kohane faasi j kasulikkustegur;
FC CD, j on kütusekulu laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse faasis j (l/100 km), mis on kindlaks määratud 
vastav alt lisa B7 punktile 6;
MCO2,CD,declared on tabeli A8/8 etapi 14 kohaselt deklareer itud CO 2 heite mass laetuskulurežiimis (g/km);
MCO2,CD,a ve on tabeli A8/8 etapi 13 kohane keskmine CO 2 heite mass laetuskulurežiimis (g/km);
FC CS on tabeli A8/6 etapi 1 kohaselt määratud kütusekulu (l/100 km);
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.
Välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite kasulikkusteguri ga kaalutud kütusekulu laetuskulu ­
režiimis ja laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses arvutatakse järgmiselt:
FCweighted ¼∑k
j¼1ðUF j×FC CD,jÞ×FCCD,declared
FCCD,aveþ 1 – ∑k
j¼1UF j��
×FC CS
kus:
FC weighted on kasulikkusteguri ga kaalutud kütusekulu (kg/100 km);
UF j on käesoleva lisa liite 5 kohane faasi j kasulikkustegur;
FC CD, j on kütusekulu laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse faasis j (kg/100 km), mis on kindlaks 
määratud vastavalt lisa B7 punktile 6;
FC CD,declared on tabeli A8/9a etapi 11 kohaselt deklareer itud kütusekulu (kg/100 km) laetuskulurežiimis;
FC CD,ave on tabeli A8/9a etapi 10 kohaselt deklareer itud keskmine CO 2 heite mass (kg/100 km) 
laetuskulurežiimis;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/450 26.11.2021  
FC CS on tabeli A8/7 etapi 1 kohaselt määratud kütusekulu (kg/100 km);
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.
Kui kasutatakse interpolats ioonimeetodit, on k väikseima näitajag a sõiduki üleminekutsükli lõpuni läbitud 
faaside arv (nveh_L .)
Kui suur ima näitajag a sõidukiga läbitud üleminekutsüklite arv nveh Hja (asjak ohasel juhul) interpolats iooni ­
tüüpk onda kuuluva üksik sõidukiga läbitud üleminekutsüklit e arv nvehindon väik sem kui väikseima näitajag a 
sõidukiga läbitud üleminekutsüklit e arv nveh_L , lisatakse arvutusse suur ima näitajag a sõiduki ja vajaduse korral 
üksik sõiduki kinnitustsükkel.
Kinnitustsükli iga faasi kütusekulu arvutatakse lisa B7 punkti 6 kohaselt, korrigee rides kogu kinnitustsüklis 
tekk ivad normeer itud heitmed ja asjak ohase faasi CO 2 heite vastavaks elektr i nullkulule (EC DC,CD,j ¼0), 
kasutades CO 2 heite massi korrektsioonik ordajat (KCO2) kooskõlas käesoleva lisa liiteg a 2.
4.3. Elektr ikulu arvutamine
Elektr ikulu määramisek s voolu ja ping e alusel, mis tehakse kindlaks vastavalt käesoleva lisa liitele 3, 
kasutatakse järgmisi võrrandeid:
EC DC,j¼ΔEREESS,j
dj
kus:
EC DC,j on elektr ikulu (Wh/km) vaadelda val perioodil j laetava elektr isalvestussüsteemi tühjenemise 
põhjal;
ΔEREESS,j on kõikide laetavat e elektr isalvestussüste emide laetuse muutus (Wh) vaadelda val perioodil j;
dj on vaadeldaval perioodil j läbitud teepikkus (km);
ning
ΔEREESS,j ¼∑n
i¼1ΔEREESS,j,i
kus:
ΔEREESS,j,i on laetava elektr isalvestussüstee mi i laetuse muutus vaadelda val perioodil j (Wh);
ning
ΔEREESS,j,i ¼1
3600×∫tend
t0UðtÞREESS,j,i×IðtÞj,idt
kus:
UðtÞREESS,j,i on laetava elektr isalvestussüsteemi i ping e (V) vaadeldaval perioodil j, mis on määratud 
vastav alt käesoleva lisa liitele 3;
t0 on aeg (s) vaadelda va perioodi j alguses;
tend on aeg (s) vaadelda va perioodi j lõpus;
IðtÞj,ion käesoleva lisa liite 3 kohaselt määratud laetava elektr isalvestussüste emi i elektr ivool (A) 
vaadelda val perioodil j;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/451  
i on vaadeldava laetava elektr isalvestussüste emi number;
n on laetavat e elektr isalvestussüstee mide koguar v;
j on vaadelda va perioodi indeks , kus ajavahemik on ükskõik milline faaside või tsüklite 
kombinatsioon;
1
3600on Ws-i Wh-ks teisendamise tegur .
4.3.1. (Ainult 1A-tase)
Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite järellaetud võrguelektr il põhinev kasulikkustegur iga kaalutud 
elektr ikulu laetuskulurežiimis
Järellaetud võrguelektr il põhinev kasulikkusteguri ga kaalutud elektr ikulu laetuskulurežiimis arvutatakse 
järgmiselt:
EC AC,CD ¼∑k
j¼1ðUF j×EC AC,CD,j Þ
∑k
j¼1UF j
kus:
EC AC,CD on järellaetud võrguelektr il põhinev kasulikkustegur iga kaalutud elektr ikulu laetuskulu ­
režiimis (Wh/km);
UF j on käesoleva lisa liite 5 kohane faasi j kasulikkustegur;
EC AC,CD,j on järellaetud võrguelektr il põhinev faasi j elektr ikulu laetuskulurežiimis (Wh/km);
ning
EC AC,CD,j ¼EC DC,CD,j ×EAC
∑k
j¼1ΔEREESS,j
kus:
EC DC,CD,j on käesoleva lisa punkti 4.3 kohane elektr ikulu (Wh/km), mis tuleneb laetava elektr isalvestus ­
süstee mi tühjenemisest laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse faasi j jooksul;
EAC on käesoleva lisa punkti 3.2.4.6 kohaselt määratud järellaetud võrguelekter (Wh);
ΔEREESS,j on kõikide laetavat e elektr isalvestussüstee mide laetuse muutus (Wh) faasis j käesoleva lisa 
punkti 4.3 kohaselt ;
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.
Kui kasutatakse interpolats ioonimeetodit, on k väikseima näitajag a sõiduki üleminekutsükli lõpuni läbitud 
faaside arv nveh_L .
4.3.2. (Ainult 1A-tase)
Järellaetud võrguelektr il põhinev välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
kütuseelemendig a hübr iidsõidukite kasulikkusteguri ga kaalutud elektr ikulu
Järellaetud võrguelektr il põhinev kasulikkusteguri ga kaalutud elektr ikulu arvutatak se järgmiselt:
EC AC,weighted ¼ð∑k
j¼1UF jÞ×EC AC,CD,declaredET Euroopa Liidu Teata ja L 423/452 26.11.2021  
kus:
EC AC,weighted on järellaetud võrguelektr il põhinev kasulikkustegur iga kaalutud elektr ikulu (Wh/km);
UF j on käesoleva lisa liite 5 kohane faasi j kasulikkustegur;
EC AC,CD,declared on laetuskulurežiimis deklareer itud elektr ikulu (Wh/km), mis põhineb järellaetud 
võrguelektr il välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite puhul tabeli A8/8 etapi 14 kohaselt 
ja välise laadimiseg a kütuseelemendig a hübr iidsõidukite puhul tabeli A8/9a etapi 11 kohaselt ;
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni läbitud faaside arv.
Kui kasutatakse interpolats ioonimeetodit, on k väikseima näitajag a sõiduki üleminekutsükli lõpuni läbitud 
faaside arv nveh_L .
4.3.3. Elektr ikulu välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukitel ja välise laadimiseg a kütuseelemendiga hübr iidsõidukitel 
(nagu asjak ohane)
4.3.3.1. Tsükli elektr ikulu määramine
Järellaetud võrguelektr il põhinev elektr ikulu ja elektr isõiduulatuse ekvivalent arvutatak se järgmiselt:
EC¼EAC
EAER
kus:
EC on järellaetud võrguelektr il põhinev kohaldatava WLTP katsetsükli elektr ikulu ja EAER 
(Wh/km);
EAC on käesoleva lisa punkti 3.2.4.6 kohane järellaetud võrguelekter (Wh);
EAER on välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite EAER (km) vastav alt käesoleva lisa punktile 
4.4.4.1 ja välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukite EAER (km) vastavalt 
käesoleva lisa punktile 4.4.6.1.
4.3.3.2. Faas iomase elektr ikulu määramine
Järellaetud võrguelektr il põhinev faasi elektr ikulu ja faasi elektr isõiduulatuse ekvivalent arvutatakse järgmiselt:
EC p¼EAC
EAER p
kus:
EC p on järellaetud võrguelektr il põhinev faasiomane elektr ikulu ja EAER (Wh/km);
EAC on käesoleva lisa punkti 3.2.4.6 kohane järellaetud võrguelekter (Wh);
EAER p on käesoleva lisa punkti 4.4.4.2 kohane faasiomane EAER (km).
4.3.4. Täiselektr isõidukite elektr ikulu
4.3.4.1. Käesolevas punktis määratud elektr ikulu arvutatak se välja üksnes siis, kui sõiduk on kohaldata vas WLTP 
katsetsüklis jäänud lisa B6 punkti 2.6.8.3.1.2 kohaste kiiruskõvera tolerantside piiresse kogu vaadelda va 
ajavahemiku jooksul.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/453  
4.3.4.2. Kohaldatava WLTP tsükli elektr ikulu määramine
Järellaetud võrguelektr il põhinev kohaldatava WLTP tsükli elektr ikulu ja täiselektr isõiduki sõiduulatus 
arvutatak se järgmiselt:
EC WLTC ¼EAC
PER WLTC
kus:
EC WLTC on kohaldatava WLTP katsetsükli elektr ikulu, mis põhineb järellaetud võrguelektr il ja 
täiselektr isõiduki sõiduulatusel kohaldata vas WLTP katsetsüklis (Wh/km);
EAC on käesoleva lisa punkti 3.4.4.3 kohane järellaetud võrguelekter (Wh);
PER WLTC on täiselektr isõiduki sõiduulatus kohaldata vas WLTP katsetsüklis (km), mis arvutatakse 
käesoleva lisa punkti 4.4.2.1.1 või punkti 4.4.2.2.1 kohaselt, olenevalt kasutata vast 
täiselektr isõiduki katse korrast.
4.3.4.3. (Ainult 1A-tase)
Kohaldatava WLTP linnasõidu katsetsükli elektr ikulu määramine
Järellaetud võrguelektr il põhinev kohaldatava WLTP linnasõidu katsetsükli elektr ikulu ja täiselektr isõiduki 
sõiduulatus samas linnatsüklis arvutatakse järgmiselt:
EC city¼EAC
PER city
kus:
EC city on kohaldatava WLTP linnasõidu katsetsükli elektr ikulu, mis põhineb järellaetud 
võrguelektr il ja täiselektr isõiduki sõiduulatusel kohaldata vas WLTP linnasõidu katsetsüklis 
(Wh/km);
EAC on käesoleva lisa punkti 3.4.4.3 kohane järellaetud võrguelekter (Wh);
PER city on täiselektr isõiduki sõiduulatus kohaldatavas WLTP linnasõidu katsetsüklis (km), mis 
arvutatakse käesoleva lisa punkti 4.4.2.1.2 või punkti 4.4.2.2.2 kohaselt, olenevalt 
järgitavast täiselektr isõiduki katse korrast.
4.3.4.4. Faas i elektr ikulu arvutamine
Järellaetud võrguelektr il põhinev elektr ikulu igas faasis ja täiselektr isõiduki sõiduulatus faasis arvutatakse 
järgmiselt:
EC p¼EAC
PER p
kus:
EC p on järellaetud võrguelektr il põhinev elektr ikulu ja täiselektr isõiduki faasiomane sõiduulatus 
igas üksikus faasis p (Wh/km);
EAC on käesoleva lisa punkti 3.4.4.3 kohane järellaetud võrguelekter (Wh);
PER p on täiselektr isõiduki faasiomane sõiduulatus (km), mis arvutatak se käesoleva lisa punkti 
4.4.2.1.3 või punkti 4.4.2.2.3 kohaselt, olenevalt järgitavast täiselektr isõiduki katse korrast.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/454 26.11.2021  
4.4. Elektr isõiduulatuse arvutamine
(1B-tase)
EAER p arvutamine, kus p tähistab linnasõidutsüklit, jäetak se välja.
4.4.1. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimiseg a kütuseelemendig a hübr iidsõidukite elektr isõi­
duulatused AER ja AER city (nagu asjak ohane)
4.4.1.1. Elektr isõiduulatus (AER)
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite elektr isõiduulatus määratakse käesoleva lisa punktis 3.2.4.3 
kirjeldatud laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses 1. variandi katsetoimingut e järjestuse osana ja sellele on viidatud 
käesoleva lisa punktis 3.2.6.1 kui 3. variandi katseto imingute järjestuse osale ning selleks läbitakse kohaldatav 
WLTP katsetsükkel vastava lt käesoleva lisa punktile 1.4.2.1. Elektr isõiduulatus on määratletud kui teepikkus, 
mis läbitak se laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse algusest kuni ajahetk eni, mil sisepõlemismootor või välise 
laadimiseg a kütuseelemendig a hübr iidsõiduki kütuseelement hakkab kütust tarbima.
4.4.1.2. Elektr isõiduulatus linnas (AER city)
(Ainult 1A-tase)
4.4.1.2.1. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite või välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukite elektr isõi­
duulatus linnas AER city määratakse käesoleva lisa punktides 3.2.4.1, 3.2.4.2 ja 3.2.4.3 kirjeldatud laetuskulu ­
režiimis 1. tüüpi katses 1. variandi katseto imingute järjestuse osana, läbides vastavalt käesoleva lisa punktile 
1.4.2.2 kohaldata va WLTP linnasõidu katsetsükli. AER city on määratletud kui teepikkus, mis läbitak se 
laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse algusest kuni ajahetk eni, mil sisepõlemismootor või välise laadimisega 
kütuseelemendig a hübr iidsõiduki kütuseelement hakkab kütust tarbima.
Ajahetk, mil sisepõlemismootor või välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõiduki kütuseelement 
hakkab kütust tarbima, loetakse lõpetamiskr iteeriumiks ja see asendab punktis 3.2.4.4 kirjeldatud lõpetamis ­
kriteeriumi.
4.4.1.2.2. Käesoleva lisa punkti 4.4.1.2.1 altern atiivina võib elektr isõiduulatuse linnas AER city määrata käesoleva lisa 
punktis 3.2.4.3 kirjeldatud laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse põhjal, mille käigus läbitak se vastav alt käesoleva 
lisa punktile 1.4.2.1 kohaldata vad WLTP katsetsüklid. Sel juhul tuleb ära jätta laetuskulurežiimis 1. tüüpi 
katse, mille käigus läbitakse kohaldata v WLTP linnasõidu katsetsükk el, ja elektr isõiduulatus linnas AER city 
arvutatak se järgmiselt:
AER city¼UBE city
ECDC,city
kus:
AER city on elektr isõiduulatus linnas (km);
UBE city on kasutatav laeta va elektr isalvestussüste emi energia (Wh), mis määratak se alates käesoleva 
lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse algusest, läbides 
kohaldatavaid WLTP katsetsükleid kuni ajahetk eni, mil sisepõlemismootor hakkab kütust 
tarbima;
EC DC,city on käesoleva lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse täielikult elektr i 
jõul läbitud kohaldatava(t e) WLTP linnasõidu katsetsükli(te) kaalutud elektr ikulu (Wh/km);
ning
UBE city¼∑kþ1
j¼1ΔEREESS,j
kus:
ΔEREESS,j on kõikide laetavat e elektr isalvestussüste emide laetuse muutus (Wh) faasi j jooksul;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/455  
j on vaadeldava faasi number;
k+1 on faaside arv, mis läbitak se katse algusest kuni ajahetk eni, mil sisepõlemismootor hakkab 
tarbima kütust ;
ning
EC DC,city ¼∑ncity,pe
j¼1 EC DC,city,j ×K city,j
kus:
EC DC,city ,j on käesoleva lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse ainult 
elektr irežiimis läbitud kohaldata va WLTP linnasõidu katsetsükli j. elektr ikulu (Wh/km);
Kcity,j on käesoleva lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse ainult 
elektr irežiimis läbitud kohaldata va WLTP linnasõidu katsetsükli j. kaalut egur (Wh/km);
j on ainult elektr irežiimis läbitud konkreetse kohaldata va WLTP linnasõidu katsetsükli number;
ncity,pe on ainult elektr irežiimis läbitud kohaldata vate WLTP linnasõidu katsetsüklite arv;
ning
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE city
kus:
ΔEREESS,city,1 on kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) laetuskulurežiimis 
1. tüüpi katse esimese kohaldatava WLTP linnasõidu katsetsükli vältel;
ning
Kcity,j¼1 – K city,1
ncity,pe  – 1, kui j¼2ton city,pe .
4.4.2. Täiselektr isõiduki sõiduulatus (PER)
Käesolevas punktis määratud sõiduulatused arvutatakse välja üksnes juhul, kui sõiduk on kohaldatavas WLTP 
katsetsüklis jäänud kogu vaadeldava ajavahemiku jooksul lisa B6 punkti 2.6.8.3.1.2 kohast e kiiruskõvera 
tolerantside piiresse.
4.4.2.1. Täiselektr isõidukite sõiduulatuste määramine, kui rake ndatak se lühendatud 1. tüüpi katse korda
4.4.2.1.1. Täiselektr isõidukite sõiduulatus kohaldatavas WLTP katsetsüklis, PER WLTC, arvutatakse käesoleva lisa punktis 
3.4.4.2 kirjeldatud lühendatud 1. tüüpi katses järgmiselt:
PER WLTC ¼UBE STP
ECDC,WLTC
kus:
PER WLTC on täiselektr isõidukite sõiduulatus (km) neile mõeldud kohaldatavas WLTC katsetsüklis;
UBE STP on kasutatav laetava elektr isalvestussüstee mi energia (Wh), mis määratakse alates lühendatud 
1. tüüpi katse algusest kuni käesoleva lisa punktis 3.4.4.2.3 sätes tatud lõpetamiskr iteeriumi 
täitumiseni;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/456 26.11.2021  
EC DC,WL TC on kaalutud elektr ikulu (Wh/km) lühendatud 1. tüüpi katse korra kohases kohaldatavas 
WLTP katsetsüklis;
ning
UBE STP¼ΔEREESS,DS 1þΔEREESS,DS 2þΔEREESS,CSS MþΔEREESS,CCSE
kus:
ΔEREESS,DS 1on kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) lühendatud 1. tüüpi 
katse DS 1 ajal;
ΔEREESS,DS 2 on kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) lühendatud 1. tüüpi 
katse DS 2 ajal;
ΔEREESS,CSS M on kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) lühendatud 1. tüüpi 
katse CSS M ajal;
ΔEREESS,CSSEon kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) lühendatud 1. tüüpi 
katse CSS E ajal;
ning
EC DC,WLTC ¼∑2
j¼1EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
kus:
EC DC,WL TC,j on elektr ikulu (Wh/km) kohaldatava WLTP katsetsükli segmendis DS j käesoleva lisa punkti 
4.3 kohases lühendatud 1. tüüpi katses;
KWLTC,j on kohaldatava WLTP katsetsükli segmendi DS j kaalutegur lühendatud 1. tüüpi katses;
ja:
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE STPandK WLTC,2 ¼1 – K WLTC,1
kus:
KWLTC,j on kohaldatava WLTP katsetsükli segmendi DS j kaalutegur lühendatud 1. tüüpi katses;
ΔEREESS,WLTC,1 on kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) lühendatud 1. tüüpi 
katsemenetluse kohaldatava WLTP katsetsükli DS 1 ajal.
4.4.2.1.2. Täiselektr isõiduki sõiduulatus linnas (PER city)
(Ainult 1A-tase)
Täiselektr isõidukite sõiduulatus kohaldatavas WLTP linnasõidu katsetsüklis, PER city, arvutatakse käesoleva lisa 
punktis 3.4.4.2 kirjeldatud lühendatud 1. tüüpi katses järgmiselt:
PER city¼UBE STP
ECDC,city
kus:
PERcity on täiselektr isõidukite sõiduulatus (km) kohaldatavas täiselektr isõidukite WLTP linnasõidu 
katsetsüklis;
UBE STP on käesoleva lisa punkti 4.4.2.1.1 kohane kasutata v laetava elektr isalvestussüsteemi energia 
(Wh);ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/457  
EC DC,city on kaalutud elektr ikulu (Wh/km) lühendatud 1. tüüpi katse korra kohases katses kohaldata vas 
WLTP linnasõidu katsetsüklis DS 1 ja DS 2;
ning
EC DC,city ¼∑4
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
kus:
EC DC,city ,j on elektr ikulu (Wh/km) kasutata vas WLTP linnasõidu katsetsüklis, kus esimene kohaldata v 
WLTP linnasõidu katsetsükke l DS 1 on tähistatud j = 1, teine kasutatav WLTP linnasõidu 
katsetsükke l DS 1 on tähistatud j = 2, esimene kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel DS 2 
on tähistatud j = 3 ja teine kasutata v WLTP linnasõidu katsetsükkel DS 2 on tähistatud j = 4 
lühendatud 1. tüüpi katses vastav alt käesoleva lisa punktile 4.3.
Kcity,j on kaalute gur kohaldata vas WLTP linnasõidu katsetsüklis, kus esimene kasutata v WLTP 
linnasõidu katsetsükke l DS 1 on tähistatud j = 1, teine kasutata v WLTP linnasõidu 
katsetsükke l DS 1 on tähistatud j = 2, esimene kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükkel DS 2 
on tähistatud j = 3 ja teine kasutatav WLTP linnasõidu katsetsükk el DS 2 on tähistatud j = 4,
ning
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE STPandK city,j¼1 – K city,1
3forj¼2…4
kus:
ΔEREESS,city,1 on kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) lühendatud 1. tüüpi 
katse esimese kohaldata va WLTP linnasõidu katsetsükli DS 1 vältel.
4.4.2.1.3. Täiselektr isõidukite faasiomane sõiduulatus PER p arvutatak se käesoleva lisa punktis 3.4.4.2 kirjeldatud 
lühendatud 1. tüüpi katses järgmiselt:
PER p¼UBE STP
ECDC,p
kus:
PER p on täiselektr isõidukite faasiomane sõiduulatus (km);
UBE STP on käesoleva lisa punkti 4.4.2.1.1 kohane kasutata v laetava elektr isalvestussüsteemi energia 
(Wh);
EC DC,p on kaalutud elektr ikulu (Wh/km) igas lühendatud 1. tüüpi katse DS 1 ja DS 2 faasis;
Kui faas p = madal ja faas p = keskm ine, tuleb kasutada järgmisi võrrandeid:
EC DC,p¼∑4
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
kus:
EC DC,p,j on elektr ikulu (Wh/km) faasis p, kus esimene DS 1 faas p on tähistatud j = 1, teine DS 1 faas p 
on tähistatud j = 2, esimene DS 2 faas p on tähistatud j = 3 ja teine DS 2 faas p on tähistatud j = 4 
lühendatud 1. tüüpi katses vastav alt käesoleva lisa punktile 4.3;
Kp,j on kaalumistegur faasis p, kusjuures esimene DS 1 faas p on tähistatud j = 1, teine DS 1 faas p 
on tähistatud j = 2, esimene DS 2 faas p on tähistatud j = 3 ja teine DS 2 faas p on tähistatud j = 4 
lühendatud 1. tüüpi katses;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/458 26.11.2021  
ning
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,j¼1 – K p,1
3forj¼2…4
kus:
ΔEREESS,p,1 on kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) lühendatud 1. tüüpi 
katse DS 1 esimese faasi p vältel.
Juhul kui faas p = suur ja faas p = eriti suur , kasutatakse järgmisi võrrandeid:
EC DC,p¼∑2
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
kus:
EC DC,p,j on DS j faasi p elektr ikulu käesoleva lisa punkti 4.3 kohases lühendatud 1. tüüpi katses;
Kp,j on DS j faasi p kaalute gur lühendatud 1. tüüpi katses;
ning
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE STPandK p,2¼1 – K p,1
kus:
ΔEREESS,p,1 on kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) lühendatud 1. tüüpi 
katse DS 1 esimese faasi p vältel.
4.4.2.2. Täiselektr isõiduki sõiduulatuse määramine, kui kohaldataks e järjestikuse tsükliga 1. tüüpi katse korda
4.4.2.2.1. Täiselektr isõidukite sõiduulatus kohaldatavas WLTP katsetsüklis, PER WLTP, arvutatak se käesoleva lisa punktis 
3.4.4.1 kirjeldatud 1. tüüpi katses järgmiselt:
PER WLTC ¼UBE CCP
ECDC,WLTC
kus:
UBE CCP on kasutata v laetava elektr isalvestussüste emi energia (Wh), mis määratakse alates järjestikuse 
tsükliga 1. tüüpi katse algusest kuni käesoleva lisa punktis 3.4.4.1.3 sätestatud lõpetamiskr i­
teeriumi täitumiseni;
EC DC,WL TC on elektr ikulu (Wh/km) kohaldata vas WLTP katsetsüklis, nagu see on määratud järjestikuse 
tsükliga 1. tüüpi katses täielikult läbitud kohaldatavat e WLTP katsetsüklite põhjal;
ning
UBE CCP¼∑k
j¼1ΔEREESS,j
kus:
ΔEREESS,j on kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) järjestikuse tsükliga 
1. tüüpi katse faasi j ajal;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/459  
j on faasi number ;
k k on faaside arv, mis on läbitud algusest kuni faasini (k.a), mil täitub lõpetamiskr iteerium;
ja:
EC DC,WLTC ¼∑nWLTC
j¼1 EC DC,WLTC,j ×K WLTC,j
kus:
EC DC,WL TC,j on elektr ikulu (Wh/km) kohaldatavas WLTP katsetsüklis j käesoleva lisa punkti 4.3 kohases 
järjestikuse tsüklig a 1. tüüpi katses;
KWLTC,j on kohaldatava WLTP katsetsükli j kaalut egur järjestikuse tsükliga 1. tüüpi katses;
j on kohaldatava WLTP katsetsükli number ;
nWLTC on täielike läbitud kohaldata vate WLTP katsetsüklit e koguar v;
ning
KWLTC,1 ¼ΔEREESS,WLTC,1
UBE CCPandK WLTC,j ¼1 – K WLTC,1
nWLTC  – 1forj¼2…n WLTC
kus:
ΔEREESS,WLTC,1 on kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) järjestikuse tsükliga 
1. tüüpi katse esimese kohaldatava WLTP katsetsükli vältel;
4.4.2.2.2. Täiselektr isõiduki sõiduulatus linnas (PER city)
(Ainult 1A-tase)
Täiselektr isõidukite sõiduulatus WLTP linnasõidu katsetsüklis, PER city, arvutatakse käesoleva lisa punktis 
3.4.4.1 kirjeldatud 1. tüüpi katses järgmiselt:
PER city¼UBE CCP
ECDC,city
kus:
PER city on täiselektr isõidukite sõiduulatus (km) neile mõeldud WLTP linnasõidu katsetsüklis;
UBE CCP on käesoleva lisa punkti 4.4.2.2.1 kohane kasutata v laetava elektr isalvestussüsteemi energia 
(Wh);
EC DC,city on elektr ikulu (Wh/km) järjestikuse tsüklig a 1. tüüpi katses täielikult läbitud kohaldatavat e 
WLTP linnasõidu katsetsüklit e põhjal määratud kohaldata va WLTP linnasõidu katsetsükli 
puhul;
ning
EC DC,city ¼∑ncity
j¼1EC DC,city,j ×K city,j
kus:
EC DC,city ,j on elektr ikulu (Wh/km) kohaldatavas WLTP linnasõidu katsetsüklis j käesoleva lisa punkti 4.3 
kohases järjestikuse tsükliga 1. tüüpi katses;
Kcity,j on kohaldatava WLTP linnasõidu katsetsükli j kaalute gur järjestikuse tsükliga 1. tüüpi katses;
j on kohaldatava WLTP linnasõidu katsetsükli number;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/460 26.11.2021  
ncity on täielike läbitud kohaldata vate WLTP linnasõidu katsetsüklit e koguar v;
ning
Kcity,1¼ΔEREESS,city,1
UBE CCPandK city,j¼1 – K city,1
ncity – 1forj¼2…n city
kus:
ΔEREESS,city,1 on kõikide laetavat e elektr isalvestussüst eemide laetuse muutus (Wh) järjestikuse tsükliga 
1. tüüpi katse esimese kohaldatava WLTP linnasõidu katsetsükli vältel.
4.4.2.2.3. Täiselektr isõidukite faasiomane sõiduulatus PER p arvutatak se käesoleva lisa punktis 3.4.4.1 kirjeldatud 
lühendatud 1. tüüpi katses järgmiselt:
PER p¼UBE CCP
ECDC,p
kus:
PER p on täiselektr isõidukite faasiomane sõiduulatus (km);
UBE CCP on käesoleva lisa punkti 4.4.2.2.1 kohane kasutata v laetava elektr isalvestussüsteemi energia 
(Wh);
EC DC,p on elektr ikulu (Wh/km) järjestikuse tsükliga 1. tüüpi katses täielikult läbitud faaside p põhjal 
määratud vaadeldava faasi p puhul;
ning
EC DC,p¼∑np
j¼1EC DC,p,j ×K p,j
kus:
EC DC,p,j on käesoleva lisa punkti 4.3 kohase järjestikuse tsükliga 1. tüüpi katse vaadeldava faasi p j. 
elektr ikulu (Wh/km);
Kp,j on j. kaalumistegur järjestikuse tsükliga 1. tüüpi katse vaadelda va faasi p puhul;
j on vaadeldava faasi p number;
np on täielike läbitud WLTC faaside p koguar v;
ning
Kp,1¼ΔEREESS,p,1
UBE CCPandK p,j¼1 – K p,1
np – 1forj¼2…n p
kus:
ΔEREESS,p,1 on kõikide laeta vate elektr isalvestussüsteemide laetuse muutus (Wh) 1. tüüpi katse esimesena 
läbitud faasi p vältel.
4.4.3. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite laetuskulurežiimis tsükli sõiduulatus
Tsükli sõiduulatus laetuskulurežiimis, RCDC, määratak se käesoleva lisa punktis 3.2.4.3 kirjeldatud laetuskulu ­
režiimis 1. tüüpi katses 1. variandi katsetoimingut e järjestuse osana ja sellele on viidatud käesoleva lisa 
punktis 3.2.6.1 kui 3. variandi katsetoimingut e järjestuse osale. RCDC on teepikkus, mis läbitakse laetuskulu ­
režiimis 1. tüüpi katse algusest käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli lõpuni.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/461  
4.4.4. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite elektr isõiduulatuse ekvivalent (EAER)
4.4.4.1. Tsükli EAERi määramine
Tsükli EAER arvutatakse järgmiselt:
EAER ¼MCO2,CS,declared  – M CO2,CD,avg ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
kus:
EAER on tsükli EAER (km);
MCO2, CS,declared on tabeli A8/5 etapi 7 kohaselt deklareer itud CO2 heite mass laetushoiurežiimis (g/km).
MCO2, CD,avg on aritmeetiline keskm ine CO 2 heite mass laetuskulurežiimis (g/km) vastav alt allpool esitatud 
võrrandile;
MCO2, CD,declared on tabeli A8/8 etapi 14 kohaselt deklareer itud CO 2 heite mass laetuskulurežiimis (g/km);
MCO2, CD,ave on tabeli A8/8 etapi 13 kohane keskmine CO 2 heite mass laetuskulurežiimis (g/km);
RCDC on käesoleva lisa punkti 4.4.2 kohane tsükli sõiduulatus (km) laetuskulurežiimis;
ning
MCO2,CD,avg ¼∑k
j¼1ðM CO2,CD,j ×djÞ
∑k
j¼1dj
kus:
MCO2, CD,avg on aritmeetiline keskmine CO 2 heite mass laetuskulurežiimis (g/km). Kui laetuskulurežiimis 
teha kse mitu katset, arvutatak se lisaks iga katse keskmine;
MCO2,CD,j on laetuskulurežiimis tehtud 1. tüüpi katse faasi j lisa B7 punkti 3.2.1 kohaselt määratud CO2 
heite mass (g/km);
dj on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse faasis j läbitud teepikkus (km);
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud faaside arv.
4.4.4.2. Faas i elektr isõiduulatuse ekvivalendi määramine
Faas i elektr isõiduulatuse ekvivalent arvutatakse järgmiselt:
EAER p¼MCO2,CS,p  – M CO2,CD,avg,p ×MCO2,CD,declared
MCO2,CD,ave
MCO2,CS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
kus:
EAER p on faasiomane EAER (km) vaadelda va faasi p puhul;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/462 26.11.2021  
MCO2, CS,p on faasiomane CO 2 heite mass (g/km) laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses vaadelda va 
faasi p puhul tabeli A8/5 etapi 7 kohaselt ;
MCO2, CD,declared on tabeli A8/8 etapi 14 kohaselt deklareer itud CO 2 heite mass laetuskulurežiimis (g/km);
MCO2, CD,ave on tabeli A8/8 etapi 13 kohane keskmine CO 2 heite mass laetuskulurežiimis (g/km);
ΔEREESS,j on kõikide laetavat e elektr isalvestussüstee mide elektr ienergia muutus (Wh) vaadelda vas faasis 
j. Kui laetuskulurežiimis tehakse mitu katset, arvutatakse lisaks iga katse kesk mine;
ECDC,CD,p on elektr ikulu (Wh/km) vaadelda vas faasis (p) laetava elektr isalvestussüste emi tühjenemise 
põhjal;
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud faaside arv;
ning
MCO2,CD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðM CO2,CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
kus:
MCO2, CD,avg,p on laetuskulurežiimi aritmeetiline kesk mine CO 2 heite mass vaadeldavas faasis (g/km). Kui 
laetuskulurežiimis tehakse mitu katset, arvutatakse lisaks iga katse kesk mine;
MCO2,CD,p,c on laetuskulurežiimis tehtud 1. tüüpi katse tsükli c faasi p lisa B7 punkti 3.2.1 kohaselt 
määratud CO 2 heite mass (g/km);
dp,c on laetuskulurežiimis toimuvas 1. tüüpi katses vaadeldavas tsükli (c) faasis (p) läbitud 
teepikkus (km);
c on vaadeldava kohaldata va WLTP katsetsükli number;
p on üksiku faasi number kohaldatavas WLTP katsetsüklis;
nc on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud kohaldatavat e WLTP 
katsetsüklit e arv;
ja:
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
kus:
EC DC,CD,p on elektr ikulu (Wh/km) vaadelda vas faasis p laetuskulurežiimis toimuvas 1. tüüpi katses 
laetava elektr isalvestussüst eemi tühjenemise põhjal; Kui laetuskulurežiimis tehakse mitu 
katset, arvutatak se lisaks iga katse keskmine;
EC DC,CD,p,c on käesoleva lisa punkti 4.3 kohane elektr ikulu (Wh/km) laetuskulurežiimis toimuvas 
1. tüüpi katses vaadelda vas tsükli c faasis p laetava elektr isalvestussüsteemi tühjenemise 
põhjal;
dp,c on laetuskulurežiimis toimuvas 1. tüüpi katses vaadeldavas tsükli (c) faasis (p) läbitud 
teepikkus (km);
c on vaadeldava kohaldata va WLTP katsetsükli number;
p on üksiku faasi number kohaldatavas WLTP katsetsüklis;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/463  
nc on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud kohaldatavat e WLTP 
katsetsüklit e arv.
(1A-tase)
Vaadeldavad faasid on väikese, keskmise, suure ja eriti suure kiiruse faas ning linnasõidutsükkel.
(1B-tase)
Vaadeldavad faasid on väikese, keskmise ja suure kiiruse faas.
4.4.5. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis
Tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis arvutatak se järgmiselt:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþMCO2,CS  – M CO2,n,cycle
MCO2,CS  – M CO2,CD,avg,n – 1� �
×dn
kus:
RCDA on tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis (km);
MCO2, CS on tabeli A8/5 etapi 7 kohane CO 2 heite mass laetushoiurežiimis (g/km).
MCO2,n,cy cle on CO2 heite mass (g/km) laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses kohaldata vas WLTP 
katsetsüklis;
MCO2,CD,avg,n – 1 on aritmeetiline keskmine CO 2 heite mass (g/km) laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses alates 
laetuskulurežiimi 1. tüüpi katse algusest kuni kohaldata va WLTP katsetsüklini (n – 1) 
(viimati nimetatud tsükkel kaasa arvatud);
dc on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses kohaldatavas WLTP katsetsüklis c läbitud teepikkus 
(km);
dn on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses kohaldata vas WLTP katsetsüklis n läbitud teepikkus 
(km);
c on vaadeldava kohaldata va WLTP katsetsükli number;
n on läbitud kohaldata vate WLTP katsetsüklit e arv, kaasa arvatud käesoleva lisa punkti 
3.2.4.4 kohane üleminekutsükk el;
ja:
MCO2,CD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðM CO2,CD,c ×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
kus:
MCO2,CD,avg,n – 1 on aritmeetiline keskmine CO 2 heite mass (g/km) laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses alates 
laetuskulurežiimi 1. tüüpi katse algusest kuni kohaldata va WLTP katsetsüklini (n – 1) 
(viimati nimetatud tsükkel kaasa arvatud);
MCO2,CD,c on kohaldatava laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse WLTP katsetsükli c CO2 heite mass (g/km), 
mis on määratud lisa B7 punkti 3.2.1 kohaselt ;
dc on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses kohaldatavas WLTP katsetsüklis c läbitud teepikkus 
(km);
c on vaadeldava kohaldata va WLTP katsetsükli number;
n on läbitud kohaldata vate WLTP katsetsüklit e arv, kaasa arvatud käesoleva lisa punkti 
3.2.4.4 kohane üleminekutsükk el.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/464 26.11.2021  
4.4.6. (Ainult 1A-tase)
Välise laadimiseg a kütuseelemendig a hübr iidsõidukite elektr isõiduulatuse ekvivalent (EAER)
4.4.6.1. Tsükli EAERi määramine
Tsükli EAER arvutatakse järgmiselt:
EAER ¼FCCS,declared  – FC CD,avg xFCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,declared0
BB@1
CCA×R CDC
kus:
EAER on tsükli EAER (km);
FC CS,declared on tabeli A8/7 etapi 5 kohaselt deklareer itud kütusekulu (kg/100 km) laetushoiurežiimis;
FC CD,avg on aritmeetiline kesk mine kütusekulu laetuskulurežiimis (kg/100 km) vastav alt allpool 
esitatud võrrandile;
FC CD,declared on tabeli A8/9a etapi 11 kohaselt deklareer itud kütusekulu (kg/100 km) laetushoiurežiimis;
FC CD,ave on tabeli A8/9a etapi 10 kohaselt deklareer itud aritmeetiliselt kesk mine kütusekulu 
(kg/100 km) laetuskulurežiimis;
RCDC on käesoleva lisa punkti 4.4.2 kohane tsükli sõiduulatus (km) laetuskulurežiimis;
ja
FCCD,avg ¼∑k
j¼1ðFC CD,j×djÞ
∑k
j¼1dj
kus:
FC CD,avg on aritmeetiline kesk mine kütusekulu laetuskulurežiimis (kg/100 km). Kui laetuskulurežiimis 
teha kse mitu katset, arvutatak se lisaks iga katse keskmine;
FC CD,j on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse faasi j kütusekulu (kg/100 km);
dj on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse faasis j läbitud teepikkus (km);
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud faaside arv.
4.4.6.2. Välise laadimiseg a kütuseelemendig a hübr iidsõiduki faasiomase elektr isõiduulatuse ekvivalendi määramine
Faas i elektr isõiduulatuse ekvivalent arvutatakse järgmiselt:
EAER p¼FCCS,p – FC CD,avg,p ×FCCD,declared
FCCD,ave
FCCS,p0
BB@1
CCA×∑k
j¼1ΔEREESS,j
EC DC,CD,p
kus:
EAER p on faasiomane EAER (km) vaadelda va faasi p puhul;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/465  
FC CS,p on faasiomane kütusekulu (kg/100 km) laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses vaadeldava 
faasi p puhul tabeli A8/7 etapi 5 kohaselt ;
FC CD,declared on tabeli A8/9a etapi 11 kohaselt deklareer itud kütusekulu (kg/100 km) laetuskulurežiimis;
FC CD,ave on tabeli A8/9a etapi 10 kohaselt deklareer itud keskmine kütusekulu (kg/100 km) laetuskulu ­
režiimis;
ΔEREESS,j on kõikide laetavat e elektr isalvestussüstee mide elektr ienergia muutus (Wh) vaadelda vas faasis 
j. Kui laetuskulurežiimis tehakse mitu katset, arvutatakse lisaks iga katse kesk mine;
ECDC,CD,p on elektr ikulu (Wh/km) vaadelda vas faasis (p) laetava elektr isalvestussüste emi tühjenemise 
põhjal;
j on vaadeldava faasi number;
k on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud faaside arv;
ning
FCCD,avg,p ¼∑nc
c¼1ðFC CD,p,c ×dp,cÞ
∑nc
c¼1dp,c
kus:
FC CD,avg,p on vaadelda va faasi p aritmeetiliselt kesk mine kütusekulu laetuskulurežiimis (kg/100 km). Kui 
laetuskulurežiimis tehakse mitu katset, arvutatakse lisaks iga katse kesk mine (kg/100 km);
FC CD,p,c on laetuskulurežiimis tehtud 1. tüüpi katse tsükli c faasi p lisa B7 punkti 3.2.1 kohaselt 
määratud kütusekulu (kg/100 km);
dp,c on laetuskulurežiimis toimuvas 1. tüüpi katses vaadeldavas tsükli (c) faasis (p) läbitud 
teepikkus (km);
c on vaadeldava kohaldata va WLTP katsetsükli number;
p on üksiku faasi number kohaldatavas WLTP katsetsüklis;
nc on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud kohaldatavat e WLTP 
katsetsüklit e arv;
ja:
EC DC,CD,p ¼∑nc
c¼1ECDC,CD,p,c ×dp,c
∑nc
c¼1dp,c
kus:
EC DC,CD,p on elektr ikulu (Wh/km) vaadelda vas faasis p laetuskulurežiimis toimuvas 1. tüüpi katses 
laetava elektr isalvestussüst eemi tühjenemise põhjal; Kui laetuskulurežiimis tehakse mitu 
katset, arvutatak se lisaks iga katse keskmine;
EC DC,CD,p,c on käesoleva lisa punkti 4.3 kohane elektr ikulu (Wh/km) laetuskulurežiimis toimuvas 
1. tüüpi katses vaadelda vas tsükli c faasis p laetava elektr isalvestussüsteemi tühjenemise 
põhjal;
dp,c on laetuskulurežiimis toimuvas 1. tüüpi katses vaadeldavas tsükli (c) faasis (p) läbitud 
teepikkus (km);
c on vaadeldava kohaldata va WLTP katsetsükli number;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/466 26.11.2021  
p on üksiku faasi number kohaldatavas WLTP katsetsüklis;
nc on käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 kohase üleminekutsükli n lõpuni läbitud kohaldatavat e WLTP 
katsetsüklit e arv.
(1A-tase)
Vaadeldavad faasid on väikese, keskmise, suure ja eriti suure kiiruse faas ning linnasõidutsükkel.
4.4.7. (Ainult 1A-tase)
Välise laadimiseg a kütuseelemendig a hübr iidsõidukite tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis
Tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis arvutatak se järgmiselt:
RCDA¼∑n – 1
c¼1dcþFCCS – FC n,cycle
FCCS – FC CD,avg,n – 1� �
×dn
kus:
RCDA on tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis (km);
FC CS on tabeli A8/7 etapi 5 kohane kütusekulu laetushoiurežiimis (kg/100 km);
FC n,cy cle on kütusekulu kohaldatavas WLTP katsetsüklis n laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses 
(kg/100 km);
FCCD,avg,n – 1 on aritmeetiline keskmine kütusekulu (kg/100 km) laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses alates 
laetuskulurežiimi 1. tüüpi katse algusest kuni kohaldatava WLTP katsetsüklini (n – 1) 
(viimati nimetatud tsükkel kaasa arvatud);
dc on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses kohaldatavas WLTP katsetsüklis c läbitud teepikkus 
(km);
dn on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses kohaldatavas WLTP katsetsüklis n läbitud teepikkus 
(km);
c on vaadeldava kohaldata va WLTP katsetsükli number;
n on läbitud kohaldatavat e WLTP katsetsüklit e arv, kaasa arvatud käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 
kohane üleminekutsükke l;
ning
kus FCCD,avg,n – 1 ¼∑n – 1
c¼1ðFC CD,c×dcÞ
∑n – 1
c¼1dc
FCCD,avg,n – 1 on aritmeetiline keskmine kütusekulu (kg/100 km) laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses alates 
laetuskulurežiimi 1. tüüpi katse algusest kuni kohaldatava WLTP katsetsüklini (n – 1) 
(viimati nimetatud tsükkel kaasa arvatud);
FC CD,c on kütusekulu kohaldata vas WLTP katsetsüklis c laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses 
(kg/100 km);
dc on laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses kohaldatavas WLTP katsetsüklis c läbitud teepikkus 
(km);
c on vaadeldava kohaldata va WLTP katsetsükli number;
n on läbitud kohaldatavat e WLTP katsetsüklit e arv, kaasa arvatud käesoleva lisa punkti 3.2.4.4 
kohane üleminekutsükke l.
4.5. Üksik sõidukite väär tuste interpolee rimine
4.5.1. Interpolatsioonivahemik
4.5.1.1. Välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite interpolats ioonivahemikET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/467  
4.5.1.1.1. Interpolatsioonimeetodit kasutatak se ainult juhul, kui lisa B8 tabeli A8/5 etapist 8 tulenev laetushoiurežiimis 
kohaldata va tsükli CO 2 erinevus katsetatavat e väikseima ja suur ima näitajag a sõiduki vahel on vähemalt 
5 g/km ja käesoleva lisa punktis 4.5.1.1.2 sätestatud maksimumi vahel.
4.5.1.1.2. Suur im lubatud laetushoiurežiimi CO 2 heite erinevus kohaldata vas tsüklis, mis saadakse laetushoiurežiimi 
CO2 heite massi MCO2,CS arvutamisest lisa B8 tabeli A8/5 etapis 8 katsetata va väikseima ja suur ima näitajag a 
sõiduki vahel, on 20 % suur ima näitajag a sõiduki laetushoiurežiimis tekkivast CO 2 heites t pluss 5 g/km, kuid 
see peab olema vähemalt 15 g/km ega tohi ületada 20 g/km. Vt joonis A8/3. Seda piirangut ei kohaldata 
sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna kohaldamisel või kui väikseima ja suur ima näitajag a sõiduki sõidutakistuse 
arvutamise aluseks on vaike-sõidutak istus.
Joonis A8/3
Inter polatsioonivahemik suur ima ja väik seima näit ajaga elektr isõiduki vahel
4.5.1.1.3. Käesoleva lisa punktis 4.5.1.1.2 sätestatud lubatud interpolee rimisvahemikku võib laetushoiurežiimil 
suurendada 10 g/km CO2 võrra, kui selles tüüpk onnas katsetatak se keskmise näitajag a sõidukit ja käesoleva 
lisa punktis 4.5.1.1.5 sätestatud tingimused on täidetud. See suurendamine on lubatud ainult üks kord 
interpolatsioonitüüpk onnas. Vt joonis A8/4.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/468 26.11.2021  
Joonis A8/4
Elektr isõidukite inter polatsioonivahemik koos keskmise näit ajaga sõidukiga
4.5.1.1.4. Tootja soovil ja vastutav a asutuse heaksk iidul võib tüüpk onna üksikute sõidukit e väär tuste interpolats ioo­
nimeet odi kohaldamist pikend ada, kui üksiksõiduki maksimaalne ekstrapolatsioon (tabeli A8/5 etapp 9) ei 
ole rohk em kui 3 g/km suurem kui suur ima näitajag a sõiduki CO 2 heitk ogus (tabeli A8/5 etapp 8) ja/või ei 
ole rohk em kui 3 g/km väiksem kui väik seima näitajag a sõiduki laetushoiurežiimi CO2 heite mass (tabeli 
A8/5 etapp 8). See ekstrapolatsioon kehtib ainult käesolevas punktis sätestatud interpolats ioonivahemiku 
absoluutpiir ides.
Ekstrapoleer imine ei ole lubatud sõidutakistusmaatr iksi tüüpk onna kohaldamisel või kui väik seima ja suur ima 
näita jaga sõiduki sõidutakistuse arvutamine põhineb standardsõidutakistusel.
4.5.1.1.5. Keskmise näitajag a sõiduk
Keskmise näitajag a sõiduk (M) on väikseima ja suur ima näitajag a sõiduki interpolats ioonitüüpk onda kuuluv 
sõiduk, mille tsüklienergiatar ve on eelistata valt lähim väikseima ja suur ima näita jaga sõiduki kesk misele.
Keskmise näitajag a sõiduki valiku piirnormid (vt joonis A8/5) on sellised, et suur ima ja keskmise näitajag a 
sõiduki CO 2 heite massi erinevus ega keskm ise ja väik seima näitajag a sõiduki CO2 heite massi erinevus ei ole 
suuremad kui käesoleva lisa punkti 4.5.1.1.2 kohaselt lubatud CO2 heite massi vahemik laetushoiurežiimil. 
Registreer itaks e määratud sõidutakistusk ordajad ja määratud katsemass.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/469  
Joonis A8/5
Keskmise näitajaga sõiduki valiku piir nor mid
(1A-tase)
Keskmise näitajag a sõiduki korrigeeritud mõõdetud ja keskm istatud CO2 heite massi lineaarsust laetushoiu ­
režiimil MCO2,c,6,M vastav alt lisa B8 tabeli A8/5 etapile 6 võrreldak se väikseima ja suur ima näita jaga sõiduki 
vahelise lineaarse interpolee ritud CO 2 heite massiga kohaldatavas tsüklis, kasutades suur ima näita jaga sõiduki 
korrigeeri tud mõõdetud ja kesk mistatud CO 2 heite massi laetushoiurežiimil MCO2,c,6,H ning väikseima näitajag a 
sõiduki vastav at massi MCO2,c,6,L vastava lt lisa B8 tabeli A8/5 etapile 6 lineaarse CO 2 heite massi interpolee ­
rimiseks .
(1B-tase)
Vajalik on katsetulemused täiendavalt keskmistada, kasutades etapi 4a CO 2 heidet laetushoiurežiimis (mida ei 
ole tabelis A8/5 kirjeldatud). Keskmise näitajag a sõiduki korrigeeritud mõõdetud ja keskmistatud CO2 heite 
massi lineaarsust laetushoiurežiimil MCO2 ,c,4a,M vastav alt lisa B8 tabeli A8/5 etapile 4a võrreldakse väiksei ma ja 
suur ima näitajag a sõiduki vahelise lineaarse interpoleer itud CO2 heite massiga kohaldatavas tsüklis, kasutades 
suur ima näita jaga sõiduki korrigeeritud mõõdetud ja keskmist CO2 heite massi MCO2,c,4a,H ning väik seima 
näita jaga sõiduki vastav at massi MCO2,c,4a,L vastav alt lisa B8 tabeli A8/5 etapile 4a lineaarse CO2 heite massi 
interpoleer imiseks .
(1A- ja 1B-tase)
Keskmise näitajag a sõiduki lineaarsuskr iteerium loetakse täidetuks, kui keskmise näitajag a sõiduki 
laetushoiurežiimi CO 2 heite mass kohaldatava WLTC vältel, millest on lahutatud interpolee rimise teel saadud 
CO2 heite mass, on alla 2 g/km või 3 % interpolee ritud väär tusest (olenevalt sellest, kumb on väiksem ), kuid 
vähemalt 1 g/km. Vt joonis A8/6.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/470 26.11.2021  
Joonis A8/6
Keskmise näitajaga sõiduki lineaarsuskr iteer ium
Kui lineaarsuskr iteerium on täidetud, võib interpolats ioonimeetod it kasutada kõikide interpol atsiooni ­
tüüpk onda kuuluvat e üksik sõidukite puhul, mis jäävad väikseima ja suur ima näita jaga sõiduki väär tuste 
vahemikku.
Kui lineaarsuskr iteeri um ei ole täidetud, jagatakse interpolats ioonitüüpk ond kaheks alamrühmaks: väikseima 
ja keskmise näita jaga sõiduki tsüklienergiatarbe vahemikku jäävat eks sõidukit eks ning keskmise ja suur ima 
näita jaga sõiduki tsüklienergiatarbe vahemikku jäävateks sõidukiteks. Sellisel juhul määratak se keskm ise 
näita jaga sõiduki lõplik CO 2 heite mass laetushoiurežiimis samamoodi nagu väikseima või suur ima näitajag a 
sõidukil. Vt tabelid A8/5, A8/6, A8/8 ja A8/9.
Väikseima ja keskmise näitajag a sõiduki tsüklienergiatarbe vahemikku jäävate sõidukit e puhul tuleb iga 
suur ima näitajag a sõiduki näita ja, mida kasutatak se üksikute välise laadimiseg a/laadimiseg a hübr iidelektr i­
sõidukit e näitajat e interpoleer imiseks, asendada keskmise näitajag a sõiduki vastava näitajag a.
Keskmise ja suur ima näitajag a sõiduki tsüklienergiatarbe vahemikku jäävate sõidukit e puhul tuleb iga 
väikseima näitajag a sõiduki näita ja, mida kasutatakse üksikute välise laadimisega /laadimiseta hübr iidelektr i­
sõidukit e näitajat e interpoleer imiseks, asendada keskmise näitajag a sõiduki vastava näitajag a.
4.5.2. Perioodi energiatarbe arvutamine
Energiatar ve Ek, p ja läbitud teepikkus dc, p perioodi p kohta, mida kohaldataks e interpolatsioonitüüpk onda 
kuuluvat e üksik sõidukite suht es, tuleb lisa B7 punkti 3.2.3.2.3 kohaste sõidutakistusk orda jate ja masside 
variantide k jaoks arvutada lisa B7 punkti 5 korra kohaselt.
4.5.3. Üksik sõidukite interpolats ioonik oefitsiendi (Kind,p) arvutamine
Perioodi interpolats ioonik oefitsient Kind,p tuleb arvutada iga vaadelda va perioodi p puhul järgmiselt:
Kind,p¼E3,p – E 1,p
E2,p – E 1,p
kus:
Kind,p on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja perioodil p;
E1,p on väikseima näitajag a sõiduki vaadelda va perioodi energiatar ve (Ws) lisa B7 punkti 5 
kohaselt ;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/471  
E2,p on suur ima näitajag a sõiduki vaadeldava perioodi energiatar ve (Ws) lisa B7 punkti 5 kohaselt ;
E3,p on üksiksõiduki vaadelda va perioodi energiatar ve (Ws) lisa B7 punkti 5 kohaselt ;
p on kohaldatava tsükli konkreetse perioodi number .
Kui vaadeldav periood p on kohaldatav WLTP tsükkel, nimetatak se Kind,p ümber Kind-ks.
4.5.4. (Ainult 1A-tase)
Üksik sõidukite CO 2 heite massi interpoleer imine
4.5.4.1. Välise laadimiseg a/laadimiseta hübr iidelektr isõidukite individuaalne CO2 heite mass laetushoiurežiimis
Üksik sõiduki CO 2 heite mass laetushoiurežiimis arvutatak se järgmiselt
MCO2 – ind,CS,p ¼MCO2 – L,CS,p þKind,p×ðM CO2 – H,CS,p  – MCO2 –  L,CS,pÞ
kus:
MCO2 – ind,CS,p on tabeli A8/5 etapi 9 kohane üksik sõiduki CO 2 heite mass laetushoiurežiimis vaadelda val 
perioodil p (g/km);
MCO2 – L,CS,p on väikseima näitajag a sõiduki tabeli A8/5 etapi 8 kohane laetushoiurežiimi CO 2 heite mass 
(g/km) vaadelda val perioodil p;
MCO2 – H,CS,p on suur ima näitajag a sõiduki tabeli A8/5 etapi 8 kohane laetushoiurežiimi CO2 heite mass 
(g/km) vaadelda val perioodil p;
Kind,p on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja perioodil p;
p on kohaldatava WLTP katsetsükli üksiku perioodi number .
Vaadeldavad perioodid on väikes e, keskmise, suure ja eriti suure kiiruse faasid ning kohaldata v WLTP 
katsetsükk el.
4.5.4.2. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite individuaalne kasulikkusteguri ga kaalutud CO2 heite mass 
laetuskulurežiimis
Üksik sõiduki kasulikkusteguri ga kaalutud CO 2 heite mass laetuskulurežiimis tuleb arvutada järgmiselt:
MCO2 – ind,CD ¼MCO2 – L,CD þKind×ðM CO2 – H,CD  – M CO2 – L,CD Þ
kus:
MCO2 – ind,CD on üksiksõiduki kasulikkust egur iga kaalutud CO 2 heite mass laetuskulurežiimis (g/km);
MCO2 – L,CD on väikseima näitajag a sõiduki kasulikkusteguri ga kaalutud CO2 heite mass laetuskulu ­
režiimis (g/km);
MCO2 – H,CD on suur ima näitajag a sõiduki kasulikkust egur iga kaalutud CO2 heite mass laetuskulurežiimis 
(g/km);
Kind on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja kohaldatavas WLTP katsetsüklis.
4.5.4.3. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite individuaalne kasulikkusteguri ga kaalutud CO2 heite mass
Üksik sõiduki kasulikkusteguri ga kaalutud CO 2 heite mass tuleb arvutada järgmiselt:
MCO2 – ind,weighted ¼MCO2 – L,weighted þKind×ðM CO2 – H,weighted  – M CO2 – L,weighted ÞET Euroopa Liidu Teata ja L 423/472 26.11.2021  
kus:
MCO2 – ind,weighted on üksiksõiduki kasulikkust egur iga kaalutud CO 2 heite mass (g/km);
MCO2 – L,weighted on väik seima näitajag a sõiduki kasulikkusteguri ga kaalutud CO 2 heite mass (g/km);
MCO2 – H,weighted on suur ima näitajag a sõiduki kasulikkusteguri ga kaalutud CO2 heite mass (g/km);
Kind on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja kohaldatavas WLTP katsetsüklis.
4.5.5. Üksik sõidukite kütusekulu ja -säästlikkuse interpoleer imine
4.5.5.1. Välise laadimisega/ laadimiseta hübr iidelektr isõidukite ning välise laadimisega/ laadimiseta kütuseelemendiga 
hübr iidsõidukite individuaalne kütusekulu ja -säästlikkus laetushoiurežiimis
4.5.5.1.1. (Ainult 1A-tase)
Välise laadimiseg a/laadimiseta hübr iidelektr isõidukite individuaalne kütusekulu laetushoiurežiimis
Üksik sõiduki laetushoiurežiimi kütusekulu arvutatak se järgmiselt:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
kus:
FC ind,CS,p on üksik sõiduki tabeli A8/6 etapi 3 kohane laetushoiurežiimi kütusekulu (l / 100 km) 
vaadelda val perioodil p;
FC L,CS,p on väik seima näita jaga sõiduki tabeli A8/6 etapi 2 kohane laetushoiurežiimi kütusekulu (l / 
100 km) vaadelda val perioodil p;
FC H,CS,p on suur ima näitajag a sõiduki tabeli A8/6 etapi 2 kohane laetushoiurežiimi kütusekulu (l / 
100 km) vaadelda val perioodil p;
Kind, p on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja perioodil p;
p on kohaldatava WLTP katsetsükli konkreetse perioodi number .
Vaadeldavad perioodid on väikes e, keskmise, suure ja eriti suure kiiruse faasid ning kohaldata v WLTP 
katsetsükk el.
4.5.5.1.2. (Ainult 1B-tase)
Välise laadimiseg a/laadimiseta hübr iidelektr isõidukite individuaalne kütusesäästlikkus laetushoiurežiimis
Üksik sõiduki laetushoiurežiimi kütusesäästlikkus arvutatak se järgmiselt:
FEind,CS,p ¼1
1=FE L,CS,pþK ind,p×ð1=FE H,CS,p  – 1=FE L,CS,pÞ
kus:
FEind,CS,p on üksik sõiduki tabeli A8/6 etapi 3 kohane laetushoiurežiimi kütusekulu (km/l) vaadeldaval 
perioodil p;
FEL,CS,p on väikseima näita jaga sõiduki tabeli A8/6 etapi 2 kohane laetushoiurežiimi kütusekulu 
(km/l) vaadelda val perioodil p;
FEH,CS,p on suur ima näitajag a sõiduki tabeli A8/6 etapi 2 kohane laetushoiurežiimi kütusekulu (km/l) 
vaadelda val perioodil p;
Kind, p on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja perioodil p;
p on kohaldatava WLTP katsetsükli konkreetse perioodi number .ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/473  
Vaadeldavad perioodid on väikese, keskmise ja suure kiiruse faasid ning kohaldata v WLTP katsetsükkel.
4.5.5.1.3. (Ainult 1A-tase)
Välise laadimisega/laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukite individuaalne kütusekulu laetushoiu ­
režiimis
Üksik sõiduki laetushoiurežiimi kütusekulu arvutatak se järgmiselt:
FCind,CS,p ¼FCL,CS,p þKind,p×ðFC H,CS,p  – FC L,CS,pÞ
kus:
FC ind,CS,p on üksiksõiduki tabeli A8/7 etapi 6 kohane laetushoiurežiimi kütusekulu (kg / 100 km) 
vaadelda val perioodil p;
FC L,CS,p on väik seima näitajag a sõiduki tabeli A8/7 etapi 5 kohane laetushoiurežiimi kütusekulu (kg / 
100 km) vaadelda val perioodil p;
FC H,CS,p on suur ima näitajag a sõiduki tabeli A8/7 etapi 5 kohane laetushoiurežiimi kütusekulu (kg / 
100 km) vaadelda val perioodil p;
Kind, p on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja perioodil p;
p on kohaldatava WLTP katsetsükli konkreetse perioodi number .
Vaadeldavad perioodid on väikes e, keskmise, suure ja eriti suure kiiruse faasid ning kohaldata v WLTP 
katsetsükk el.
4.5.5.2. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukite 
individuaalne kütusekulu laetuskulurežiimis
(1A-tase)
Üksik sõiduki kasulikkusteguri ga kaalutud laetuskulurežiimi kütusekulu arvutatak se järgmiselt:
FCind,CD ¼FCL,CDþKind×ðFC H,CD  – FC L,CDÞ
kus:
FC ind,CD on üksiksõiduki kasulikkustegur iga kaalutud laetuskulurežiimi kütusekulu (välise laadimiseg a 
hübr iidelektr isõidukitel l / 100 km ja välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukitel 
kg / 100 km);
FC L,CD on väik seima näitajag a sõiduki kasulikkust egur iga kaalutud laetuskulurežiimi kütusekulu 
(välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite l l / 100 km ja välise laadimisega 
kütuseelemendiga hübr iidsõidukitel kg / 100 km);
FC H,CD on suur ima näitajag a sõiduki kasulikkuste guriga kaalutud laetuskulurežiimi kütusekulu 
(välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite l l / 100 km ja välise laadimisega 
kütuseelemendiga hübr iidsõidukitel kg / 100 km);
Kind on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja kohaldatavas WLTP katsetsüklis.
(1B-tase)
Üksik sõiduki laetuskulurežiimi kütusesäästlikkus arvutatak se järgmiselt:
FEind,CD ¼1
1=FE L,CDþK ind,p×ð1=FE H,CD  – 1=FE L,CDÞ
kus:
FEind,CD on üksiksõiduki laetuskulurežiimi kütusesäästlikkus (km/l);
FEL,CD on väik seima näitajag a sõiduki laetuskulurežiimi kütusesäästlikkus (km/l);ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/474 26.11.2021  
FEH,CD on suur ima näitajag a sõiduki laetuskulurežiimi kütusesäästlikkus (km/l);
Kind on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja kohaldatavas WLTP katsetsüklis.
4.5.5.3. (Ainult 1A-tase)
Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukite 
individuaalne kasulikkuste guriga kaalutud kütusekulu
Üksik sõiduki kasulikkusteguri ga kaalutud kütusekulu arvutatakse järgmiselt:
FCind,weighted ¼FCL,weighted þKind×ðFC H,weighted  – FC L,weighted Þ
kus:
FC ind,weighted on üksiksõiduki kasulikkusteguri ga kaalutud kütusekulu (välise laadimiseg a hübr iidelektr i­
sõidukit el l / 100 km ja välise laadimiseg a kütuseelemendiga hübr iidsõidukitel kg / 100 km);
FC L,weighted on väiksei ma näita jaga sõiduki kasulikkustegur iga kaalutud kütusekulu (välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukitel l / 100 km ja välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukitel 
kg / 100 km);
FC H,weighted on suur ima näitajag a sõiduki kasulikkuste guriga kaalutud kütusekulu (välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukitel l / 100 km ja välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukitel 
kg / 100 km);
Kind on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja kohaldatavas WLTP katsetsüklis.
4.5.6. Üksik sõidukite elektr ikulu interpoleer imine
4.5.6.1. (Ainult 1A-tase)
Järellaetud võrguelektr il põhinev välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
kütuseelemendig a hübr iidsõidukite individuaalne kasulikkustegur iga kaalutud elektr ikulu laetuskulurežiimis
Järellaetud võrguelektr il põhinev üksiksõiduki kasulikkuste guriga kaalutud elektr ikulu laetuskulurežiimis 
arvutatak se järgmiselt:
EC AC – ind,CD ¼EC AC – L,CD þKind×ðEC AC – H,CD  – EC AC – L,CD Þ
kus:
EC AC – ind,CD on üksik sõiduki järellaetud võrguelektr il põhinev kasulikkust egur iga kaalutud elektr ikulu 
laetuskulurežiimis (Wh/km);
EC AC – L,CD on väikseima näitajag a sõiduki järellaetud võrguelektr il põhinev kasulikkustegur iga kaalutud 
elektr ikulu laetuskulurežiimis (Wh/km);
EC AC – H,CD on suur ima näitajag a sõiduki järellaetud võrguelektr il põhinev kasulikkustegur iga kaalutud 
elektr ikulu laetuskulurežiimis (Wh/km);
Kind on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja kohaldatavas WLTP katsetsüklis.
4.5.6.2. (Ainult 1A-tase)
Järellaetud võrguelektr il põhinev välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
kütuseelemendig a hübr iidsõidukite individuaalne kasulikkustegur iga kaalutud elektr ikulu
Järellaetud võrguelektr il põhinev üksiksõiduki kasulikkuste guriga kaalutud elektr ikulu arvutatakse järgmiselt:
EC AC – ind,weighted ¼EC AC – L,weighted þKind×ðEC AC – H,weighted  – EC AC – L,weighted ÞET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/475  
kus:
EC AC – ind,weighted on üksiksõiduki järellaetud võrguelektr il põhinev kasulikkustegur iga kaalutud elektr ikulu 
(Wh/km);
EC AC – L,weighted on väik seima näitajag a sõiduki järellaetud võrguelektr il põhinev kasulikkust egur iga 
kaalutud elektr ikulu (Wh/km);
EC AC – H,weighted on suur ima näitajag a sõiduki järellaetud võrguelektr il põhinev kasulikkust egur iga kaalutud 
elektr ikulu (Wh/km);
Kind on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja kohaldatavas WLTP katsetsüklis.
4.5.6.3. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukit e, välise laadimiseg a kütuseelemendig a hübr iidsõidukite ja täiselektr i­
sõidukit e individuaalne elektr ikulu
Üksik sõiduki elektr ikulu välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukitel (käesoleva lisa punkt 4.3.3) ja täiselektr i­
sõidukit el (käesoleva lisa punkt 4.3.4) arvutatak se järgmiselt:
EC ind,p¼EC L,pþKind,p×ðEC H,p – EC L,pÞ
kus:
EC ind,p on üksiksõiduki elektr ikulu (Wh/km) vaadelda val perioodil p;
EC L,p on väik seima näitajag a sõiduki elektr ikulu (Wh/km) vaadeldaval perioodil p;
EC H,p on suur ima näitajag a sõiduki elektr ikulu (Wh/km) vaadeldaval perioodil p;
Kind,p on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja perioodil p;
p on kohaldatava tsükli konkreetse perioodi number .
(1A-tase)
Vaadeldavad perioodid on väik ese, keskm ise, suure ja eriti suure kiiruse faasid, kohaldata v WLTP linnasõidu 
katsetsükk el ja kohaldata v WLTP katsetsükkel.
(1B-tase)
Vaadeldavad perioodid on väikese, keskmise ja suure kiiruse faasid ning kohaldata v WLTP katsetsükkel.
4.5.7. Üksik sõidukite elektr isõiduulatuse interpolee rimine
4.5.7.1. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukite 
individuaalsed elektr isõiduulatused
Kui on täidetud nõue, et
jAER L
RCDA,L – AER H
RCDA,Hj≤0:1
kus:
AER L on väik seima näitajag a sõiduki elektr isõiduulatus kohaldata vas WLTP katsetsüklis (km);
AER H on suur ima näitajag a sõiduki elektr isõiduulatus kohaldata vas WLTP katsetsüklis (km);
RCDA,L on väik seima näitajag a sõiduki tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis (km);
RCDA,H on suur ima näitajag a sõiduki tegelik sõiduulatus laetuskulurežiimis (km);
arvutatak se üksiksõiduki elektr isõiduulatus järgmiselt:
AER ind,p¼AER L,pþKind,p×ðAER H,p – AER L,pÞET Euroopa Liidu Teata ja L 423/476 26.11.2021  
kus:
AER ind,p on üksiksõiduki elektr isõiduulatus (km) vaadelda val perioodil p;
AER L,p on väik seima näitajag a sõiduki elektr isõiduulatus (km) vaadeldaval perioodil p;
AER H,p on suur ima näitajag a sõiduki elektr isõiduulatus (km) vaadeldaval perioodil p;
Kind,p on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja perioodil p;
p on kohaldatava tsükli konkreetse perioodi number .
(1A-tase)
Vaadeldavad perioodid on kohaldatav WLTP linnasõidu katsetsükk el ja kohaldata v WLTP katsetsükke l.
(1B-tase)
Vaadeldavad perioodid on kohaldatav WLTP katsetsükkel.
Kui käesolevas punktis sätestatud nõue pole täidetud, kohaldatakse kõigile interpolatsioonitüüpk onna 
sõidukit ele suur ima näitajag a sõiduki elektr isõiduulatust.
4.5.7.2. Täiselektr isõidukite individuaalne sõiduulatus
Üksiku täiselektr isõiduki sõiduulatus arvutatak se järgmiselt:
PER ind,p¼PER L,pþKind,p×ðPER H,p – PER L,pÞ
kus:
PER ind,p on üksiku täiselektr isõiduki sõiduulatus (km) vaadelda val perioodil p;
PER L,p on väik seima näitajag a täiselektr isõiduki sõiduulatus (km) vaadeldaval perioodil p;
PER H,p on suur ima näitajag a täiselektr isõiduki sõiduulatus (km) vaadeldaval perioodil p;
Kind,p on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja perioodil p;
p on kohaldatava tsükli konkreetse perioodi number .
(1A-tase)
Vaadeldavad perioodid on väik ese, keskm ise, suure ja eriti suure kiiruse faasid, kohaldata v WLTP linnasõidu 
katsetsükk el ja kohaldata v WLTP katsetsükkel.
(1B-tase)
Vaadeldavad perioodid on kohaldatav WLTP katsetsükkel.
4.5.7.3. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukite 
individuaalsed elektr isõiduulatuse ekvivalendid
Üksik sõiduki elektr isõiduulatuse ekvivalent arvutatakse järgmiselt:
EAER ind,p¼EAER L,pþKind,p×ðEAER H,p – EAER L,pÞ
kus:
EAER ind,p on üksiksõiduki elektr isõiduulatuse ekvivalent (km) vaadelda val perioodil p;
EAER L,p on väik seima näitajag a sõiduki elektr isõiduulatuse ekvivalent (km) vaadelda val perioodil p;
EAER H,p on suur ima näitajag a sõiduki elektr isõiduulatuse ekvivalent (km) vaadeldaval perioodil p;
Kind,p on vaadeldava üksik sõiduki interpolats ioonik orda ja perioodil p;
p on kohaldatava tsükli konkreetse perioodi number .ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/477  
(1A-tase)
Vaadeldavad perioodid on väik ese, keskm ise, suure ja eriti suure kiiruse faasid, kohaldata v WLTP linnasõidu 
katsetsükk el ja kohaldata v WLTP katsetsükkel.
(1B-tase)
Vaadeldavad perioodid on kohaldatav WLTP katsetsükkel.
4.5.8. Väär tuste korrigeeri mine
Tootja võib käesoleva lisa punkti 4.5.7.3 kohaselt määratud individuaalset elektr isõiduulatuse ekvivalenti 
vähendada. Sellistel juhtudel:
Faas i elektr isõiduulatuse ekvivalenti vähendatakse arvutatud EAERiga jagatud vähendatud EAERi võrra. Sellega 
ei kompen seer ita tehnilisi asjaolusid, mille tõttu tuleks sõiduk interpol atsioonitüüpk onnast välja jätta.
4.6. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite lõplike katsetulemuste arvutamise etapiviisilised juhised
Peale laetushoiurežiimis toimuvas katses tekkivat e gaas iliste heitühendite lõpptulemust e (käesoleva lisa punkt 
4.1.1.1) ning kütusekulu ja -säästlikkuse (käesoleva lisa punkt 4.2.1.1) arvutamise etapiviisiliste le juhist e on 
käesoleva lisa punktides 4.6.1 ja 4.6.2 esitatud etapiviisilised juhised lõplik e laetuskulurežiimi katsetulemuste 
ning lõplik e laetushoiu- ja -kulurežiimi kaalutud katsetulemuste arvutamisek s.
4.6.1. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite laetuskulurežiimis teht ud 1. tüüpi katse lõplike tulemuste 
arvutamise etapiviisilised juhised
Tulemused arvutatakse tabelis A8/8 kirjeldatud järjekorras. Kõik veer us „Väljundandmed“ esitatud asjaomased 
tulemused registreer itaks e. Veerus „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutata vaid punkte või esitatakse 
lisaar vutused.
Tabelis A8/8 kasutatak se võrrandites ja tulemust es järgmisi tähistusi:
c täielik kohaldatav katsetsükk el;
p kohaldatava tsükli faas; EAER city arvutamisel (nagu asjak ohane) on p linnasõidutsükkel;
i asjaomane normeer itud heitmete komponent;
CS laetushoiurežiim;
CO 2 heite mass.
Tabel A8/8
Lõplike laetuskulurežiimi väär tust e arvutamine (kütusesäästl ikkus ainult 1B-t aseme puhul) 
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
1 Lisa B8 Laetuskulurežiimis 
toim uva katse 
tulemusedTulemusi mõõdetak se käesoleva lisa liidet 
3 järgides ja eelar vutatakse käesoleva lisa 
punkti 4.3 järgi.ΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
Käesoleva lisa punkt 3.2.4.6 kohane 
järellaetud elekt erEAC (Wh);
Lisa B7 punkti 5 kohane tsüklienergia Ecycle (Ws);ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/478 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
Lisa B7 punkti 3.2.1 kohane CO2 heite 
massMCO2,CD,j (g/km);
Lisa B8 punkti 4.1.3.1 kohane gaasilise 
ühendi i heite massMi,CD,j (g/km);
Käesoleva lisa punkti 4.4.1.1 kohaselt 
määratud elektr isõiduulatusAER (km);
Käesoleva lisa liite 2 kohaselt võib vaja olla 
CO 2 heite massi korrektsioonik orda jat 
(KCO2)
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.KCO2
((g/km)/(Wh/km)).
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed (v.a KCO2) olema 
kätte saadavad suur ima, väikseima ja 
(asjak ohasel juhul) keskmise näita jaga 
sõiduki kohta.
(1A-tase)
Lisa B8Käesoleva lisa punkti 4.4.1.2.2 kohane 
kasutata v akuenergiaUBE city (Wh);
Kui läbiti kohaldatav WLTC linnasõidu 
katsetsükke l: käesoleva lisa punkti 
4.4.1.2.1 kohane elektr isõiduulatus linnasAER city (km).
Lisa B7 punkti 4 kohane tahk ete osak este 
arv (kui on asjak ohane)PN CD,j (osakest /km);
Lisa B7 punkti 4 kohane tahk ete osak este 
massPM CD,c (mg/km).
2 Etapi 1 
väljundandmedΔE REESS,j (Wh);
Ecycle (Ws).Käesoleva lisa punkti 3.2.4.5.2 kohane 
laetuse suhte lise muutuse arvutamine iga 
tsükli kohta
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse ja iga kohaldata va 
WLTP katsetsükli kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.REEC i.
3 Etapi 2 
väljundandmedREEC i. Ülemineku- ja kinnitustsükli 
väljaselgitamine käesoleva lisa punkti 
3.2.4.4 järgi.nveh;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/479  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
Kui ühe sõidukiga on tehtud mitu 
laetuskulurežiimis katset, peab igal katsel 
olema sama üleminekutsükli number 
(nveh), et katseandmeid saak s keskm istada.
Laetuskulurežiimis tsüklite sõiduulatuse 
väljaselgitamine käesoleva lisa punkti 
4.4.3 kohaseltRCDC (km).
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.
4 Etapi 3 
väljundandmednveh Kui kasutatak se interpolee rimist, 
määratletakse üleminekutsükkel suur ima, 
väikseima ja asjak ohasel juhul keskm ise 
näitajag a sõiduki jaoks .
Tuleb kontrollida, kas käesoleva eeskir ja 
punkti 6.3.2.2 alapunktis d sätes tatud 
interpolee rimiskr iteeri um on täidetud.nveh,L;
nveh,H ;
kui on asjak ohane
nveh,M.
(1A-tase)
5Etapi 1 
väljundandmedMi,CD,j (g/km);
PM CD,c (mg/km);
PN CD,j (osakest /km).Tsüklit e nveh koondheite arvutamine; kui 
kasutatak se interpolatsioon imeet odit, 
kasutatak se nveh,L tsükleid vajaduse korral 
nveh,H tsüklite ja nveh,M tsükliten a.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.Mi,CD,c (g/km);
PM CD,c (mg/km);
PN CD,c (osakest/ km).
(1A-tase)
6Etapi 5 
väljundandmedMi,CD,c (g/km);
PM CD,c (mg/km);
PN CD,c (osakest /km).Laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse iga 
kohaldatava WLTP katsetsükli heitk oguste 
kesk mistamine ja võrdlemine lisa B6 tabel  
A6/2 piirnormideg a.Mi,CD,c,ave (g/km);
PM CD,c,ave (mg/km);
PN CD,c,ave  
(osakest/ km).
(1A-tase)
7Etapi 1 
väljundandmedΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
UBE city (Wh).Kui AER city saadak se 1. tüüpi katse 
kohaldatavat e WLTP-tsüklit e sõitmise 
põhjal, arvutatak se tulemus käesoleva lisa 
punkti 4.4.1.2.2 järgi.
Kui tehakse mitu katset,
peab ncity,pe olema kõikides katsetes 
ühesugune.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Keskmise AER city arvutamine.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.AER city (km);
AER city,ave (km).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/480 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
(1A-tase)
8Etapi 1 
väljundandmeddj (km); Faasi ja tsükli tasandi kasulikkuste guri (UF) 
arvutamine.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.UF phase,j ;
UF cycle,c.
Etapi 3 
väljundandmednveh
Etapi 4 
väljundandmednveh,L
(1A-tase)
9Etapi 1 
väljundandmedΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
EAC (Wh).Elektr ikulu arvutamine järellaetud energia 
põhjal, järgides käesoleva lisa punkti 4.3.1.
Interp oleer imise korral kasutatak se nveh,L 
tsükleid. Kuna CO 2 heite massi on vaja 
korrigee rida, kasutatakse kinnitustsükli ja 
selle faaside elektr ikuluna nulli.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.EC AC,CD (Wh/km)
Etapi 3 
väljundandmednveh
Etapi 4 
väljundandmednveh,L
Etapi 8 
väljundandmedUF phase,j
10 Etapi 1 
väljundandmedMCO2,CD,j (g/km);
KCO2,  
(g/km)/(Wh/km);
ΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
nveh;
nveh,L;
UF phase,j .Käesoleva lisa punkti 4.1.2 kohane 
laetuskulurežiimi CO2 heite massi 
arvutamine
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
kasutatak se nveh,L tsükleid. Käesoleva lisa 
punktiga 4.1.2 seoses korrigeeritak se 
kinnitustsüklit käesoleva lisa liite 2 
kohaselt.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.MCO2,CD (g/km)
Etapi 3 
väljundandmeddj (km)
Etapi 4 
väljundandmednveh
Etapi 8 
väljundandmednveh,L;
UF phase,j .
11 Etapi 1 
väljundandmedMCO2,CD,j (g/km);
Mi,CD,j (g/km);
KCO2  
(g/km)/(Wh/km);
nveh;
nveh,L;
UF phase,j .Käesoleva lisa punkti 4.2.2 kohane 
laetuskulurežiimi kütusekulu ja 
-säästlikkuse arvutamine
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
kasutatak se nveh,L tsükleid. Käesoleva lisa 
punktiga 4.1.2 seoses korrigeeritak se 
kinnitustsükli MCO2,CD,j käesoleva lisa liite 
2 kohaselt.(1A-tase)
FC CD,j (l/100 km);
FC CD (l/100 km).
(1B-tase)
FECD (km/l)
Etapi 3 
väljundandmednvehET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/481  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
1A-taseme korral kasutatak se faasi 
kütusekulu FC CD,j arvutamiseks 
korrigee ritud CO2 heite massi vastav alt lisa 
B7 punktile 6.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.Etapi 4 
väljundandmednveh,L
Etapi 8 
väljundandmedUF phase,j
12 Etapi 1 
väljundandmedΔE REESS,j (Wh);
dj (km).Asjak ohasel juhul elektr ikulu arvutamine 
esimese kohaldatava WLTP katsetsükli 
alusel, nagu kirjeldatud käesoleva lisa liite 
8 punktis 2.1.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.EC DC,CD,firs t  
(Wh/km)
13 Etapi 9 
väljundandmedEC AC,CD (Wh/km) Iga sõiduki katsetulemust e keskm istamine.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.(Kui on asjak ohane)
EC DC,CD,firs t,ave  
(Wh/km)
(1A-tase)
EC AC,CD,ave  
(Wh/km);
MCO2,CD,a ve (g/km);
FC CD,ave (l/100 km).
(1B-tase)
FECD,ave (km/l)Etapi 10 
väljundandmedMCO2,CD (g/km)
Etapi 11 
väljundandmedFC CD (l/100 km);
FECD (km/l).
Etapi 12 
väljundandmed(Kui on asjak ohane)
EC DC,CD,firs t (Wh/km)
14 Etapi 13 
väljundandmedEC AC,CD,ave (Wh/km);
MCO2,CD,a ve (g/km);
FECD,ave (km/l).Iga sõiduki laetuskulurežiimi elektr ikulu, 
kütusesäästlikkuse ja CO 2 heite massi 
deklareer imine.
Käesoleva lisa punkt 4.3.2 kohase EC AC, 
weighted arvutamine.(1A-tase)
EC AC,CD,declared  
(Wh/km);
EC AC,weighted  
(Wh/km);
MCO2,CD,declared  
(g/km).
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.(1B-tase)
FECD,declared (km/l)
15 Etapi 13 
väljundandmedEC AC,CD,ave (Wh/km)
(Kui on asjak ohane)
EC DC,CD,firs t,ave  
(Wh/km)(Kui on asjak ohane)
Elektr ikulu korrigeerimine seoses 
toodangu vastavus ega, nagu on kirjeldatud 
käesoleva lisa liite 8 punktis 2.1.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.EC DC,CD,COP  
(Wh/km)
Etapi 14 
väljundandmedEC AC,CD,declared  
(Wh/km)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/482 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
16
Interp o-
latsiooni -
tüüp -
konna 
tulemus.
Kui 
interpo-
latsiooni -
meet odit 
ei 
kasutata, 
ei ole 
etapp 17 
kohustus -
lik ja 
lõpptule -
museks 
on siinse 
etapi 
väljun -
dandme -
d.Etapi 15 
väljundandmed(Kui on asjak ohane) 
EC DC,CD,COP (Wh/km)Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
tehakse vaheümardamine, järgides 
käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8:
MCO2,CD ümardatakse kahe komak ohani.(Kui on asjak ohane) 
EC DC,CD,COP ,final  
(Wh/km)
(1A-tase) EC AC,CD, 
final (Wh/km);
MCO2,CD,final (g/km);
EC AC,weighted,final  
(Wh/km);
FC CD,final (l/100 km).Etapi 14 
väljundandmedEC AC,CD,declared  
(Wh/km);
EC AC,weighted (Wh/km);
FECD,declared (km/l);
MCO2,CD,declared (g/km).
Etapi 13 
väljundandmedFC CD,ave (l/100 km) EC AC,CD,final ja EC AC,weighted,final ümardatakse 
ühe komak ohani.
(Kui on asjak ohane)
EC DC,CD,COP ümardatakse ühe komak ohani.
FC CD ja FECD ümardatakse kolme 
komak ohani.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad suur ima, väikseima ja 
(asjak ohasel juhul) keskmise näita jaga 
sõiduki kohta.
Kui interpolats ioonimeetodit ei kasutata, 
järgitakse vaheümardamisel käesoleva 
eeskir ja punkti 6.1.8:
EC AC,CD, EC AC,weighted ja MCO2,CD 
ümardatakse lähima täisar vuni.
(Kui on asjak ohane)
EC DC,CD,COP ümardatakse lähima 
täisar vuni.
FC CD ja FECD ümardatakse ühe 
komak ohani.(1B-tase)
FECD,final (km/l)
17
Üksik sõi-
duki 
tulemus.
Lõplik 
katsetule -
mus.Etapi 16 
väljundandmed(Kui on asjak ohane) 
EC DC,CD,COP ,final  
(Wh/km);
EC DC,CD,final (Wh/km);
MCO2,CD,final (g/km);
EC AC,weighted,final  
(Wh/km);
FC CD,final (l/100 km); 
FECD,final (km/l).Individuaalsete väär tuste interpolee rimine 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul 
kesk mise näitajag a sõiduki andmete alusel.
Üks iksõiduki väär tuste lõplik ümardamine 
tuleb teha käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 
järgides.
EC AC,CD, EC AC,weighted ja MCO2,CD 
ümardatakse lähima täisar vuni.
(Kui on asjak ohane)
EC DC,CD,COP ümardatakse lähima 
täisar vuni.
FC CD ümardatak se ühe komak ohani.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga üksiksõiduki kohta.(Kui on asjak ohane) 
EC DC,CD,COP ,ind  
(Wh/km)
(1A-tase)
EC AC,CD,ind  
(Wh/km);
MCO2,CD,ind (g/km);
EC AC,weighted,ind  
(Wh/km);
FC CD,ind (l/100 km).
(1B-tase)
FECD,ind (km/l)ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/483  
4.6.2. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite laetushoiu- ja -kulurežiimis tehtud 1. tüüpi katse lõplike kaalutud 
tulemust e arvutamise etapiviisilised juhised
Tulemused arvutatakse tabelis A8/9 kirjeldatud järjekorras. Kõik veer us „Väljundandmed“ esitatud asjaomased 
tulemused registreer itaks e. Veerus „Protsess“ kirjeldatakse arvutamiseks kasutata vaid punkte või esitatakse 
lisaar vutused.
Tabelis kasutatak se võrrandites ja tulemust es järgmisi tähistusi:
c vaadelda v periood on kogu kohaldatav katsetsükk el;
p kohaldatava tsükli faas; EAER city arvutamisel (nagu asjak ohane) on p linnasõidutsükkel;
i asjaomane normeer itud heitmete komponent (v.a CO 2);
j vaadelda va perioodi number;
CS laetushoiurežiim;
CD laetuskulurežiim;
CO 2 CO 2 heite mass;
REESS laetav elektr isalvestussüstee m.
Tabel A8/9
Lõplike laetuskulu- ja laetushoiurežiimi kaalutud väär tust e arvutamine (kütusesääs tlikkus ainult 1B-taseme puhul) 
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
1 Etapi 1 
väljundandmed,  
tabel A8/8Mi,CD,j (g/km);
PN CD,j (osakest /km);
PM CD,c (mg/km);
MCO2,CD,j (g/km);
ΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
AER (km);
EAC (Wh).Järeltö ödeldud andmed laetuskulu- ja 
-hoiurežiimi kohta.MCO2,CD,j (g/km);
AER (km);
EAC (Wh);
MCO2,CS,declared  
(g/km);
MCO2,CD,declared  
(g/km);
MCO2,CD,a ve (g/km).
(1A-tase)
Mi,CD,j (g/km);
PN CD,j (osakest /km);
PM CD,c (mg/km);
ΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
AER city,ave (km);
nveh;
RCDC (km);
nveh,L;
nveh,H ;
UF phase,j ;
UF cycle,c;
Mi,CS,c,6 (g/km);
MCO2,CS,pEtapi 7 
väljundandmed,  
tabel A8/8AER city,ave (km)
Etapi 3 
väljundandmed,  
tabel A8/8nveh;
RCDC (km).
Etapi 4 
väljundandmed,  
tabel A8/8nveh,L;
nveh,H .
Etapi 8 
väljundandmed,  
tabel A8/8UF phase,j ;
UF cycle,c.
Etapi 6 
väljundandmed,  
tabel A8/5Mi,CS,c,6 (g/km)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/484 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
Etapi 7 
väljundandmed,  
tabel A8/5MCO2,CS,declared (g/km);
MCO2,CS,p .Laetuskulurežiimi väljundandmed peavad 
olema kättesaada vad iga selles režiimis 
teht ud katse kohta. Laetushoiurežiimi 
väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad korra kesk mistatuna.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed (v.a KCO2) olema 
kätte saadavad suur ima, väikseima ja 
(asjak ohasel juhul) keskmise näita jaga 
sõiduki kohta.
Käesoleva lisa liite 2 kohaselt võib vaja olla 
CO 2 heite massi korrektsioonik orda jat 
(KCO2).KCO2
((g/km)/(Wh/km)).
Etapi 14 
väljundandmed,  
tabel A8/8MCO2,CD,declared (g/km)
Etapi 13 
väljundandmed,  
tabel A8/8MCO2,CD,a ve (g/km);
KCO2
((g/km)/(Wh/km)).
(1A-tase)
2Etapi 1 
väljundandmedMi,CD,j (g/km);
PN CD,j (osakest /km);
PM CD,c (mg/km);
nveh;
nveh,L;
UF phase,j ;
UF cycle,c;
Mi,CS,c,6 (g/km).Ühendit e kaalutud heite (v.a MCO2,weight ed) 
arvutamine käesoleva lisa punktide 
4.1.3.1–4.1.3.3 kohaselt.
Märkus.
Mi,CS,c,6 sisaldab PN CS,c-d ja PM CS,c-d.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga laetuskulurežiimis 
teht ud katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.Mi,weighted (g/km);
PN weighted  
(osakest/ km);
PM weighted (mg/km).
3 Etapi 1 
väljundandmedMCO2,CD,j (g/km);
ΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
nveh;
RCDC (km);
MCO2,CS,declared (g/km);
MCO2,CS,p .Elektr isõiduulatuse ekvivalendi 
arvutamine käesoleva lisa punkt e 
4.4.4.1 ja 4.4.4.2 järgides ning 
laetuskulurežiimis saavutatud tegeliku 
sõiduulatuse arvutamine käesoleva lisa 
punkti 4.4.5 järgides.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga laetuskulurežiimis 
teht ud katse kohta.
RCDA ümardatakse käesoleva eeskir ja 
punkti 6.1.8 kohaselt lähima täisar vuni.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.EAER (km);
EAER p (km);
RCDA (km).
4 Etapi 1 
väljundandmedAER (km); Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga laetuskulurežiimis 
teht ud katse kohta.AERi 
interpolats iooni 
kätte saadavus.
Etapi 3 
väljundandmedRCDA (km) Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
tuleb kontrollida, kas on olemas käesoleva 
lisa punkti 4.5.7.1 kohane suur ima, 
väikseima ja asjak ohasel juhul keskm ise 
näitajag a sõiduki AERi interpolatsioon.
Interp olatsioonimeetod i kasutamise 
korral peab nõudele vastama iga katse.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/485  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
5
Interp o-
latsiooni -
tüüp -
konna 
tulemus.
Kui 
interpo-
latsiooni -
meet odit 
ei 
kasutata, 
ei ole 
etapp 9 
kohustus -
lik ja 
lõpptule -
museks 
on siinse 
etapi 
väljun -
dandme -
d.Etapi 1 
väljundandmedAER (km) AERi keskmistamine ja deklareer imine.
Deklareer itud AER ümardatakse käesoleva 
eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt lisa B6 
tabelis A6/1 nimetatud komak ohani.
Kui kasutatak se interpolee rimist ja AERi 
interpolats iooni kätte saadavuse 
kriteerium on täidetud, ümardatakse AER 
käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt 
ühe komak ohani.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad suur ima, väikseima ja 
(asjak ohasel juhul) keskmise näita jaga 
sõiduki kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimismeetodit 
ja see kriteerium ei ole täidetud, 
kasutatak se suur ima näita jaga sõiduki 
AERi kogu interpolats ioonitüüpk onna 
puhul ja ümardatak se see käesoleva 
eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt lähima 
täisar vuni.
Kui interpolee rimismeetodit ei kasutata, 
tuleb AER ümardada käesoleva eeskir ja 
punkti 6.1.8 kohaselt lähima täisar vuni.AER ave (km)
(1A-tase)
AER dec (km)
(1A-tase)
6Etapi 1 
väljundandmedMi,CD,j (g/km);
MCO2,CD,j , g/km;
nveh;
nveh,L;
UF phase,j ;
Mi,CS,c,6 (g/km);
MCO2,CS,declared (g/km);
MCO2,CD,declared (g/km);
MCO2,CD,a ve (g/km).Kaalutud CO 2 heite massi ja kütusekulu 
arvutamine käesoleva lisa 
punktide 4.1.3.1 ja 4.2.3 järgi.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga laetuskulurežiimis 
teht ud katse kohta.
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
kasutatak se nveh,L tsükleid. Käesoleva lisa 
punktiga 4.1.2 seoses korrigeeritak se 
kinnitustsükli MCO2,CD,j -i käesoleva lisa liite 
2 kohaselt.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.MCO2,weight ed (g/km);
FC weighted (l/100 
km).
7 Etapi 1 
väljundandmedEAC (Wh) Elektr ikulu arvutamine EAERi põhjal, 
järgides käesoleva lisa punkt e 
4.3.3.1 ja 4.3.3.2.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga laetuskulurežiimis 
teht ud katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.EC (Wh/km);
EC p (Wh/km);
Etapi 3 
väljundandmedEAER (km);
EAER p (km).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/486 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
8
Interp o-
latsiooni -
tüüp -
konna 
tulemus.
Kui 
interpo-
latsiooni -
meet odit 
ei 
kasutata, 
ei ole 
etapp 9 
kohustus -
lik ja 
lõpptule -
museks 
on siinse 
etapi 
väljun -
dandme -
d.Etapi 1 
väljundandmedAER city,ave (km) (1B-tase)
EC kesk mistamine ja deklareer imine.
ECp,final ¼ECp,ave×ECdec
ECave
(1A- ja 1B-tase)
Keskmistamine ja käesoleva eeskir ja 
punkti 6.1.8 kohane vaheümardamine
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
tehakse vaheümardamine, järgides 
käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
AER city,ave, EAER ja EAER p ümardatakse 
ühe komak ohani.
MCO2,weight ed ümardatak se kahe 
komak ohani.
FC weighted ümardatakse kolme 
komak ohani.
EC ja EC p ümardatakse ühe komak ohani.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad suur ima, väikseima ja 
asjak ohasel juhul ka keskmise näita jaga 
sõiduki kohta.
Kui interpolats ioonimeetodit ei kasutata, 
järgitakse katsetulemuste lõplikul 
ümardamisel käesoleva eeskir ja punkti 
6.1.8.
AER city,ave, EAER ja EAER p ümardatakse 
lähima täisar vuni.
MCO2,weight ed ümardatak se lähima 
täisar vuni.
FC weighted ümardatakse ühe komak ohani.
EC ja EC p ümardatakse lähima täisar vuni.(1B-tase)
EC dec (Wh/km);
EC p,final (Wh/km);
EAER final (km).
(1A-tase)
AER city,final (km);
MCO2,weight ed,final  
(g/km);
FC weighted,final (l/100 
km);
EC final (Wh/km);
EC p,final (Wh/km);
EAER final (km);
EAER p,final (km).Etapi 6 
väljundandmedMCO2,weight ed (g/km);
FC weighted (l/100 km).
Etapi 7 
väljundandmedEC (Wh/km);
EC p (Wh/km).
Etapi 3 
väljundandmedEAER (km);
EAER p (km).
Etapi 5 
väljundandmedAER dec (km);
AER ave (km).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/487  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
9
Üksik sõi-
duki 
tulemus.
Lõplik 
katsetule -
mus.Etapi 5 
väljundandmedAER dec (km) Individuaalsete väär tuste interpolee rimine 
väikseima, keskmise ja suur ima näitajag a 
sõiduki andmet e alusel, järgides käesoleva 
lisa punkti 4.5, ning lõplik ümardamine, 
järgides käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8.
AER ind, AER city,ind, EAER ind ja EAER p,ind 
ümardatakse lähima täisar vuni.
MCO2,weight ed,ind ümardatakse lähima 
täisar vuni.
EC weighted,ind ümardatak se ühe 
komak ohani.
FC weighted,ind ümardatak se ühe 
komak ohani.
EC ind ja EC p,ind ümardatakse lähima 
täisar vuni.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga üksiksõiduki kohta.EC ind (Wh/km);
EC p,ind (Wh/km);
EAER ind (km).
(1A-tase)
AER ind (km);
AER city,ind (km);
MCO2,weight ed,ind  
(g/km);
FC weighted,ind (l/100 
km);
EAER p,ind (km);Etapi 8 
väljundandmedAER city,final (km);
MCO2,weight ed,final  
(g/km);
FC weighted,final (l/100 
km);
EC final (Wh/km);
EC p,final (Wh/km);
EAER final (km);
EAER p,final (km).
Etapi 4 
väljundandmedAERi interpolats iooni 
kätte saadavus
Etapi 1 
väljundandmedRCDC
RCDC ümardatakse käesoleva eeskir ja 
punkti 6.1.8 kohaselt lähima täisar vuni.RCDC,fina l.
4.6.3. (Ainult 1A-tase)
Välise laadimiseg a kütuseelemendiga hübr iidsõidukite lõplike katsetulemuste arvutamise etapiviisilised juhised
Käesolevas punktis on etapiviisilised juhised lõplike laetuskulurežiimi katsetulemuste ning lõplike laetushoiu- 
ja -kulurežiimi kaalutud katsetulemust e arvutamisek s.
4.6.3.1. Välise laadimiseg a kütuseelemendig a hübr iidsõidukite laetuskulurežiimis tehtud 1. tüüpi katse lõplike 
tulemust e arvutamise etapiviisilised juhised
Tulemused arvutatakse tabelis A8/9a kirjeldatud järjekorras. Kõik veer us „Väljundandmed“ esitatud 
asjaomased tulemused registreer itakse. Veerus „Protsess“ kirjeldatakse arvutamisek s kasutata vaid punkte või 
esitatakse lisaar vutused.
Tabelis A8/8 kasutatak se võrrandites ja tulemust es järgmisi tähistusi:
c täielik kohaldatav katsetsükk el;
p kohaldatava tsükli faas; EAER city arvutamisel (nagu asjak ohane) on p linnasõidutsükkel;
CS laetushoiurežiim;
Tabel A8/9a
Välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite laetuskulurežiimi lõplike tulemuste arvutamine 
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
1 Lisa B8 Laetuskulurežiimis 
toim uva katse 
tulemusedTulemusi mõõdetak se käesoleva lisa liidet 
3 järgides ja eelar vutatakse käesoleva lisa 
punkti 4.3 järgi.ΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
Käesoleva lisa punkti 4.4.1.2.2 kohane 
kasutata v akuenergiaUBE city (Wh);
Käesoleva lisa punkt 3.2.4.6 kohane 
järellaetud elekt erEAC (Wh);
Lisa B7 punkti 5 kohane tsüklienergia Ecycle (Ws);ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/488 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
Lisa B7 punkti 3.2.1 kohane CO2 heite 
massFC CD,j (kg / 100 km);
Käesoleva lisa punkti 4.4.1.1 kohaselt 
määratud elektr isõiduulatusAER (km);
Kui läbiti kohaldatav WLTC linnasõidu 
katsetsükke l: käesoleva lisa punkti 
4.4.1.2.1 kohane elektr isõiduulatus linnasAER city (km);
Käesoleva lisa liite 2 kohaselt võib vaja olla 
H2 kulu korrektsioonik orda jat (Kfuel,FCHV ).Kfuel,FCHV
((kg/100 km)/(Wh/ 
100 km)).
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
peavad väljundandmed (v.a Kfuel,FCHV ) 
olema kättesaada vad suur ima, väiksei ma 
ja (asjak ohasel juhul) keskmise näita jaga 
sõiduki kohta.
2 Etapi 1 
väljun -
dandmedΔE REESS,j (Wh);
Ecycle (Ws).Käesoleva lisa punkti 3.2.4.5.2 kohane 
laetuse suhte lise muutuse arvutamine iga 
tsükli kohta
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse ja iga kohaldata va 
WLTP katsetsükli kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.REEC i.
3 Etapi 2 
väljun -
dandmedREEC i. Ülemineku- ja kinnitustsükli 
väljaselgitamine käesoleva lisa punkti 
3.2.4.4 järgi.
Kui ühe sõidukiga on tehtud mitu 
laetuskulurežiimis katset, peab igal katsel 
olema sama üleminekutsükli number 
(nveh), et katseandmeid saak s keskm istada.nveh;
Laetuskulurežiimis tsüklite sõiduulatuse 
väljaselgitamine käesoleva lisa punkti 
4.4.3 kohaselt
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.RCDC (km).
4 Etapi 3 
väljun -
dandmednveh Kui kasutatak se interpolee rimist, 
määratletakse üleminekutsükkel suur ima, 
väikseima ja asjak ohasel juhul keskm ise 
näitajag a sõiduki jaoks .
Tuleb kontrollida, kas käesoleva eeskir ja 
punktis 6.3.2.2 sätestatud 
interpolee rimiskr iteeri um on täidetud.nveh,L;
nveh,H ;
kui on asjak ohane
nveh,M.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/489  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
5 Etapi 1 
väljun -
dandmedΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
UBE city (Wh).Kui AER city saadak se 1. tüüpi katse 
kohaldatavat e WLTP katsetsüklite sõitmise 
põhjal, arvutatak se tulemus käesoleva lisa 
punkti 4.4.1.2.2 järgi.
Kui tehakse mitu katset,
peab ncity,pe olema kõikides katsetes 
ühesugune.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Keskmise AER city arvutamine.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.AER city (km);
AER city,ave (km).
6 Etapi 1 
väljun -
dandmeddj (km) Faasi ja tsükli tasandi kasulikkuste guri (UF) 
arvutamine.UF phase,j ;
UF cycle,c.
Etapi 3 
väljun -
dandmednveh Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Etapi 4 
väljun -
dandmednveh,L Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.
7 Etapi 1 
väljun -
dandmedΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
EAC (Wh).Elektr ikulu arvutamine järellaetud energia 
põhjal, järgides käesoleva lisa punkte 
4.3.1 ja 4.3.2.
Interp oleer imise korral kasutatak se nveh,L 
tsükleid. Kuna CO 2 heite massi on vaja 
korrigee rida, kasutatakse kinnitustsükli ja 
selle faaside elektr ikuluna nulli.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.EC AC,weighted  
(Wh/km);
EC AC,CD (Wh/km).
Etapi 3 
väljun -
dandmednveh
Etapi 4 
väljun -
dandmednveh,L
Etapi 6 
väljun -
dandmedUF phase,j
8 Etapi 1 
väljun -
dandmedFC CD,j (l/100 km);
Kfuel,FCHV ((kg/ 
100 km)/(Wh/ 
100 km)).Käesoleva lisa punkti 4.2.2 kohane 
laetuskulurežiimi kütusekulu arvutamine
Kui kasutatak se interpolee rimist, 
kasutatak se nveh,L tsükleid. Käesoleva lisa 
punktiga 4.1.2 seoses korrigeeritak se 
kinnitustsüklit käesoleva lisa liite 2 
kohaselt.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja (asjak ohasel juhul) 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.FC CD (kg / 100 km)
Etapi 3 
väljun -
dandmedΔE REESS,j (Wh)
Etapi 4 
väljun -
dandmeddj (km)
Etapi 6 
väljun -
dandmednveh;
nveh,L;
UF phase,j .ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/490 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
[Reser veer i-
tud]
10 Etapi 7 
väljun -
dandmed
Etapi 8 
väljun -
dandmedEC AC,weighted (Wh/km);
EC AC,CD (Wh/km);
FC CD (kg / 100 km).Iga sõiduki katsetulemust e keskm istamine.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.EC AC,weighted,ave  
(Wh/km);
EC AC,CD,ave  
(Wh/km);
FC CD,ave (kg / 
100 km).
11 Etapi 10 
väljun -
dandmedEC AC,CD,ave (Wh/km);
FC CD,ave (kg / 100 km).Iga sõiduki laetuskulurežiimi elektr i- ja 
kütusekulu deklareer imine.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.EC AC,CD,declared  
(Wh/km);
FC CD,declared (kg / 
100 km).
[Reser veer i-
tud]
13
Interp olat­
sioonitüüp ­
konna tule­
mus.
Kui interpo ­
latsioonimee ­
todi t ei kasu ­
tata, ei ole 
etapp 17 
kohustuslik ja 
lõpp tulemu ­
seks on siinse 
etapi väljund ­
andmed.Etapi 11 
väljun -
dandmedEC AC,CD,declared  
(Wh/km)Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
tehakse vaheümardamine, järgides 
käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8.
MCO2,CD ümardatakse kahe komak ohani.
EC AC,CD ja EC AC,weighted ümardatakse ühe 
komak ohani.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad suur ima, väikseima ja 
(asjak ohasel juhul) keskmise näita jaga 
sõiduki kohta.
Kui interpolats ioonimeetodit ei kasutata, 
järgitakse lõplikul ümardamisel käesoleva 
eeskir ja punkti 6.1.8.
EC AC,CD, EC AC,weighted ja MCO2,CD 
ümardatakse lähima täisar vuni.EC DC,CD,final  
(Wh/km);
EC AC,weighted,final  
(Wh/km);
FC CD,final (l/100 km).
Etapi 10 
väljun -
dandmedEC AC,weighted,ave  
(Wh/km);
FC CD,ave (kg / 100 km).
14
Üksik sõiduki 
tulemus.
Lõplik katse ­
tulemus.Etapi 13 
väljun -
dandmedEC DC,CD,final (Wh/km);
EC AC,weighted,final  
(Wh/km);
FC CD,final (kg / 
100 km).Individuaalsete väär tuste interpolee rimine 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul 
kesk mise näitajag a sõiduki andmete alusel.
Üks iksõiduki väär tuste lõplik ümardamine 
tuleb teha käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 
järgides.
EC AC,CD ja EC AC,weighted ümardatakse lähima 
täisar vuni.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga üksiksõiduki kohta.EC AC,CD,ind  
(Wh/km);
EC AC,weighted,ind  
(Wh/km);
FC CD,ind (kg / 
100 km).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/491  
4.6.3.2. Välise laadimiseg a kütuseelemendiga hübr iidsõidukite laetushoiu- ja -kulurežiimis tehtud 1. tüüpi katse lõplike 
kaalutud tulemust e arvutamise etapiviisilised juhised
Tulemused arvutatakse tabelis A8/9a kirjeldatud järjekorras. Kõik veer us „Väljundandmed“ esitatud 
asjaomased tulemused registreer itakse. Veerus „Protsess“ kirjeldatakse arvutamisek s kasutata vaid punkte või 
esitatakse lisaar vutused.
Tabelis kasutatak se võrrandites ja tulemust es järgmisi tähistusi:
c vaadelda v periood on kogu kohaldatav katsetsükk el;
p kohaldatava tsükli faas; EAER city arvutamisel (nagu asjak ohane) on p linnasõidutsükkel;
j vaadelda va perioodi number;
CS laetushoiurežiim;
CD laetuskulurežiim;
REESS laetav elektr isalvestussüstee m.
Tabel A8/9b
Välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite laetuskulu- ja -hoiurežiimi lõplike kaalutud 
tulemus te arvutamine 
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
1 Etapi 1 
väljun -
dandmed,  
tabel A8/9aFC CD,j, (kg / 100 km);
ΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
AER (km);
EAC (Wh).Järeltö ödeldud andmed laetuskulu- ja 
-hoiurežiimi kohta.
Laetuskulurežiimi väljundandmed peavad 
olema kättesaada vad iga selles režiimis 
teht ud katse kohta. Laetushoiurežiimi 
väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad korra kesk mistatuna.
Kui kasutatak se interpolee rimismeetodit, 
peavad väljundandmed (v.a Kfuel,FCHV ) 
olema kättesaada vad suur ima, väiksei ma 
ja (asjak ohasel juhul) keskmise näita jaga 
sõiduki kohta.FC CD,j (kg / 100 km);
ΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
AER (km);
EAC (Wh);
AER city,ave (km);
nveh;
RCDC (km);
nveh,L;
nveh,H ;
UF phase,j ;
UF cycle,c;
FC CS,declared (kg / 
100 km);
FC CS,p (kg / 100 km);
FC CD,declared (kg / 
100 km);
FC CD,ave (kg / 
100 km);Etapi 5 
väljun -
dandmed,  
tabel A8/9aAER city,ave (km)
Etapi 3 
väljun -
dandmed,  
tabel A8/9anveh;
RCDC (km).
Etapi 4 
väljun -
dandmed,  
tabel A8/9anveh,L;
nveh,H .
Etapi 6 
väljun -
dandmed,  
tabel A8/9aUF phase,j ;
UF cycle,c.
Etapi 5 
väljun -
dandmed,  
tabel A8/7FC CS,declared (kg / 
100 km);
FC CS,p (kg / 100 km).
Etapi 11 
väljun -
dandmed,  
tabel A8/9aFC CD,declared (kg / 
100 km)
Etapi 10 
väljun -
dandmed,  
tabel A8/9aFC CD,ave (kg / 100 km);ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/492 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
Kfuel,FCHV
((kg/100 km)/(Wh/ 
100 km)).Käesoleva lisa liite 2 kohaselt võib vaja olla 
H2 korrektsioonik ordajat (Kfuel,FCHV ).Kfuel,FCHV
((kg/100 km)/(Wh/ 
100 km)).
2 Etapi 1 
väljun -
dandmedFC CD,j (kg / 100 km);
ΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
nveh;
RCDC (km).Elektr isõiduulatuse ekvivalendi 
arvutamine käesoleva lisa punkt e 
4.4.4.1 ja 4.4.4.2 järgides ning 
laetuskulurežiimis saavutatud tegeliku 
sõiduulatuse arvutamine käesoleva lisa 
punkti 4.4.5 järgides.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga laetuskulurežiimis 
teht ud katse kohta.
RCDA ümardatakse käesoleva eeskir ja 
punkti 6.1.8 kohaselt lähima täisar vuni.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.EAER (km);
EAER p (km);
RCDA (km).
3 Etapi 1 
väljun -
dandmedAER (km); Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga laetuskulurežiimis 
teht ud katse kohta.
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
tuleb kontrollida, kas on olemas käesoleva 
lisa punkti 4.5.7.1 kohane suur ima, 
väikseima ja asjak ohasel juhul keskm ise 
näitajag a sõiduki AERi interpolatsioon.
Interp olatsioonimeetod i kasutamise 
korral peab nõudele vastama iga katse.AERi 
interpolats iooni 
kätte saadavus.
Etapi 2 
väljun -
dandmedRCDA (km)
4
Interp olat-
sioonitüüp -
konna 
tulemus.
Kui interpo ­
latsioonimee ­
todi t ei kasu ­
tata, ei ole 
etapp 9 
kohustuslik ja 
lõpp tulemu ­
seks on siinse 
etapi väljund ­
andmed.Etapi 1 
väljun -
dandmedAER (km) AERi keskmistamine ja deklareer imine.
Deklareer itud AER ümardatakse käesoleva 
eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt lisa B6 
tabelis A6/1 nimetatud komak ohani.
Kui kasutatak se interpolee rimist ja AERi 
interpolats iooni kätte saadavuse 
kriteerium on täidetud, ümardatakse AER 
käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt 
ühe komak ohani.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad suur ima, väikseima ja 
(asjak ohasel juhul) keskmise näita jaga 
sõiduki kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimismeetodit 
ja see kriteerium ei ole täidetud, 
kasutatak se suur ima näita jaga sõiduki 
AERi kogu interpolats ioonitüüpk onna 
puhul ja ümardatak se see käesoleva 
eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt lähima 
täisar vuni.
Kui interpolee rimismeetodit ei kasutata, 
tuleb AER ümardada käesoleva eeskir ja 
punkti 6.1.8 kohaselt lähima täisar vuni.AER ave (km);
AER dec (km).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/493  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
5 Etapi 1 
väljun -
dandmedFC CD,j (kg / 100 km);
nveh;
nveh,L;
UF phase,j ;
FC CS,declared (kg / 
100 km);
FC CD,declared (kg / 
100 km);
FC CD,ave (kg / 100 km).Kaalutud CO 2 heite massi ja kütusekulu 
arvutamine käesoleva lisa 
punktide 4.1.3.1 ja 4.2.3 järgi.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga laetuskulurežiimis 
teht ud katse kohta.
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
kasutatak se nveh,L tsükleid. Käesoleva lisa 
punktiga 4.1.2 seoses korrigeeritak se 
kinnitustsükli MCO2,CD,j -i käesoleva lisa liite 
2 kohaselt.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.FC weighted (kg / 
100 km)
6 Etapi 1 
väljun -
dandmedEAC (Wh) Elektr ikulu arvutamine EAERi põhjal, 
järgides käesoleva lisa punkt e 
4.3.3.1 ja 4.3.3.2.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga laetuskulurežiimis 
teht ud katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima, väikseima ja asjak ohasel juhul ka 
kesk mise näitajag a sõiduki kohta.EC (Wh/km);
EC p (Wh/km).
Etapi 2 
väljun -
dandmedEAER (km);
EAER p (km).
7
Interp olat-
sioonitüüp -
konna 
tulemus.
Kui interpo ­
latsioonimee ­
todi t ei kasu ­
tata, ei ole 
etapp 9 
kohustuslik ja 
lõpp tulemu ­
seks on siinse 
etapi väljund ­
andmed.Etapi 1 
väljun -
dandmedAER city,ave (km) Keskmistamine ja käesoleva eeskir ja 
punkti 6.1.8 kohane vaheümardamine
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
tehakse vaheümardamine, järgides 
käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8.
AER city,final ¼AER city,ave ×AER dec
AER ave
AER city,final, EAER ja EAER p ümardatakse 
ühe komak ohani.
FC weighted ümardatakse kolme 
komak ohani.
EC ja EC p ümardatakse ühe komak ohani.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad suur ima, väikseima ja 
asjak ohasel juhul ka keskmise näita jaga 
sõiduki kohta.
Kui interpolats ioonimeetodit ei kasutata, 
järgitakse katsetulemuste lõplikul 
ümardamisel käesoleva eeskir ja punkti 
6.1.8.
AER city,ave, EAER ja EAER p ümardatakse 
lähima täisar vuni.
FC weighted ümardatakse kolme 
komak ohani.
EC ja EC p ümardatakse lähima täisar vuni.AER city,final (km);
FC weighted,final (kg / 
100 km);
EC final (Wh/km);
EC p,final (Wh/km);
EAER final (km);
EAER p,final (km).Etapi 5 
väljun -
dandmedFC weighted (kg / 
100 km)
Etapi 6 
väljun -
dandmedEC (Wh/km);
EC p (Wh/km).
Etapi 3 
väljun -
dandmedEAER (km);
EAER p (km)
Etapi 5 
väljun -
dandmedAER dec (km);
AER ave (km).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/494 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
8 Etapi 5 
väljun -
dandmedAER dec (km) Individuaalsete väär tuste interpolee rimine 
väikseima, keskmise ja suur ima näitajag a 
sõiduki andmet e alusel, järgides käesoleva 
lisa punkti 4.5, ning lõplik ümardamine, 
järgides käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8.
AER ind, AER city,ind, EAER ind ja EAER p,ind 
ümardatakse lähima täisar vuni.
EC weighted,ind ümardatak se ühe 
komak ohani.
FC weighted, ind ümardatakse kolme 
komak ohani.
EC ind ja EC p,ind ümardatakse lähima 
täisar vuni.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga üksiksõiduki kohta.AER ind (km);
AER city,ind (km);
FC weighted, ind (kg / 
100 km);
EC ind (Wh/km);
EC p,ind (Wh/km);
EAER ind (km);
EAER p,ind (km);Etapi 7 
väljun -
dandmedAER city,final (km);
FC weighted,final (kg / 
100 km);
EC final (Wh/km);
EC p,final (Wh/km);
EAER final (km);
EAER p,final (km).
Etapi 4 
väljun -
dandmedAERi interpolats iooni 
kätte saadavus.
Etapi 1 
väljun -
dandmedRCDCRCDC ümardatakse käesoleva eeskir ja 
punkti 6.1.8 kohaselt lähima täisar vuni.RCDC,fina l.
4.7. Etapiviisilised juhised täiselektr isõidukite lõplike katsetulemuste arvutamisek s
Tulemused arvutatakse järjestikuste tsükliteg a katse puhul tabelis A8/10 kirjeldatud järjekorras ning 
lühendatud katse puhul tabelis A8/11 kirjeldatud järjekorras. Kõik veer us „Väljundandmed“ esitatud 
asjaomased tulemused registreer itakse. Veerus „Protsess“ kirjeldatakse arvutamisek s kasutata vaid punkte või 
esitatakse lisaar vutused.
4.7.1. Etapiviisilised juhised täiselektr isõidukite lõplike katsetulemuste arvutamisek s järjestikuste tsükliteg a katse 
korral
Tabelis kasutatak se võrrandites ja tulemust es järgmisi tähistusi:
j vaadelda va perioodi number .
Tabel A8/10
Täiselektr isõidukite järjestikuste tsüklitega 1. tüüpi katse lõplike tulemust e arvutamine 
(1A-tase)  
Vaadeldav ad perioodid on väik ese, keskm ise, suure ja eriti suure kiiruse faasid, kohaldata v WLTP linnasõidu 
katsetsükke l ja kohaldatav WLTP katsetsükk el.  
(1B-tase)  
Vaadeldav ad perioodid on väik ese, kesk mise ja suure kiiruse faasid ning kohaldatav WLTP katsetsükkel.  ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/495  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
1 Lisa B8 Katsetulemused Tulemusi mõõdetak se käesoleva lisa liidet 
3 järgides ja eelar vutatakse käesoleva lisa 
punkti 4.3 järgi.ΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
Käesoleva lisa punkti 4.4.2.2.1 kohane 
kasutata v akuenergiaUBE CCP (Wh);
Käesoleva lisa punkti 3.4.4.3 kohane 
järellaetud elekt er
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
EAC ümardatak se käesoleva eeskir ja punkti 
6.1.8 kohaselt ühe komak ohani. Kui 
kasutatak se interpoleer imist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.EAC (Wh).
2 Etapi 1 
väljun -
dandmedΔE REESS,j (Wh);
UBE CCP (Wh).Lõpuni sõidetud kohaldatavat e WLTC 
faaside ja katsetsüklite arvu määramine 
käesoleva lisa punkti 4.4.2.2 järgi.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.nWLTC;
ncity;
nlow;
nmed;
nhigh;
nexHigh .
3 Etapi 1 
väljun -
dandmedΔE REESS,j (Wh);
UBE CCP (Wh).Kaalutegur ite arvutamine käesoleva lisa 
punkti 4.4.2.2 järgi.
Märkus. Kaalutegur ite arv oleneb 
kohaldatavast tsüklist (kolme- või 
neljafaasil ine WLTC). Neljaf aasiliste 
WLTCde korral võib olla tarvis ka sulgudes 
väljundandmeid.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.KWLTC,1;
KWLTC,2;
KWLTC,3;
(KWLTC,4;)
Kcity,1;
Kcity,2;
Kcity,3;
(Kcity,4;)
Klow,1;
Klow,2;
Klow,3;
(Klow,4;)
Kmed,1 ;
Kmed,2 ;
Kmed,3 ;
(Kmed,4 ;)
Khigh,1 ;
Khigh,2 ;
Khigh,3 ;
(Khigh,4 ;)
KexHigh,1 ;
KexHigh,2 ;
KexHigh,3 ;
(KexHigh,4 .)Etapi 2 
väljun -
dandmednWLTC;
ncity;
nlow;
nmed;
nhigh;
nexHigh .ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/496 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
4 Etapi 1 
väljun -
dandmedΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
UBE CCP (Wh).Laetav ate elektr isalvestussüstee mide 
elektr ikulu arvutamine käesoleva lisa 
punkti 4.4.2.2 kohaselt.EC DC,WL TC (Wh/km);
EC DC,city (Wh/km);
EC DC,low (Wh/km);
EC DC,med (Wh/km);
EC DC,high (Wh/km);
EC DC,exHigh  
(Wh/km);
EC DC,first (Wh/km).Etapi 2 
väljun -
dandmednWLTC;
ncity;
nlow;
nmed;
nhigh;
nexHigh .Elektr ikulu arvutamine esimese 
kohaldatava WLTP katsetsükli EC DC,first 
alusel, nagu kirjeldatud käesoleva lisa liite 
8 punktis 1.1.
Etapi 3 
väljun -
dandmedKõik kaalu-
teguridVäljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.
5 Etapi 1 
väljun -
dandmedUBE CCP (Wh) Täiselektr isõiduki sõiduulatuse 
arvutamine käesoleva lisa punkti 4.4.2.2 
kohaselt.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.PER WLTC (km);
PER city (km);
PER low (km);
PER med (km);
PER high (km);
PER exHigh (km).Etapi 4 
väljun -
dandmedEC DC,WL TC (Wh/km);
EC DC,city (Wh/km);
EC DC,low (Wh/km);
EC DC,med (Wh/km);
EC DC,high (Wh/km);
EC DC,exHigh (Wh/km).
6 Etapi 1 
väljun -
dandmedEAC (Wh) Vooluvõrgust järellaeta va elektr i kulu 
arvutamine käesoleva lisa punkti 4.3.4 
kohaselt.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.EC WLTC (Wh/km);
EC city (Wh/km);
EC low (Wh/km);
EC med (Wh/km);
EC high (Wh/km);
EC exHigh (Wh/km).Etapi 5 
väljun -
dandmedPER WLTC (km);
PER city (km);
PER low (km);
PER med (km);
PER high (km);
PER exHigh (km).
7
Kui interpolat ­
sioonimeetodit 
ei kasutata, ei 
ole etapp 10 
kohustuslik ja 
lõpptulemu ­
seks on 
PER WLTC,dec ja 
EC WLTC,dec siinse 
etapi väljund ­
andmed.Etapi 5 
väljun -
dandmedPER WLTC (km);
PER city (km);
PER low (km);
PER med (km);
PER high (km);
PER exHigh (km).Kõikide sisendandmete katsetulemuste 
kesk mistamine.
PER WLTC,dec ja EC WLTC,dec deklareer imine 
PER WLTC,ave ja EC WLTC,ave põhjal.PER WLTC,dec (km);
PER WLTC,ave (km);
PER city,ave (km);
PER low,ave (km);
PER med,ave (km);
PER high,ave (km);
PER exHigh,ave (km);ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/497  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
Etapi 6 
väljun -
dandmedEC WLTC (Wh/km);
EC city (Wh/km);
EC low (Wh/km);
EC med (Wh/km);
EC high (Wh/km);
EC exHigh (Wh/km).PER city, PER low, PER med, PER high ja PER exHigh 
kooskõlastamine PER WLTC,dec ja PER WLTC,ave 
suhte alusel:
AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
EC city, EC low, EC med, EC high ja EC exHigh 
kooskõlastamine EC WLTC,dec ja EC WLTC,ave 
suhte alusel:
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta. PER WLTC,dec ja EC WLTC,dec 
ümardatakse käesoleva eeskir ja punkti 
6.1.8 kohaselt lisa B6 tabelis A6/1 
nimetatud komak ohani.
Kui interpolee rimismeetodit ei kasutata, 
tuleb PER WLTC,dec ja EC WLTC,dec ümardada 
käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt 
lähima täisar vuni.EC WLTC,dec (Wh/km);
EC WLTC,ave (Wh/km);
EC city,ave (Wh/km);
EC low,ave (Wh/km);
EC med,ave (Wh/km);
EC high,ave (Wh/km);
EC exHigh,ave  
(Wh/km);
EC DC,first,ave  
(Wh/km).Etapi 4 
väljun -
dandmedEC DC,first (Wh/km)
8 Etapi 7 
väljun -
dandmedEC WLTC,dec (Wh/km);
EC WLTC,ave (Wh/km);
EC DC,first,ave (Wh/km).Elektr ikulu korrigeerimine toodangu 
vastav use kontrolliks, nagu kirjeldatud 
käesoleva lisa liite 8 punktis 1.1.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.EC DC,COP (Wh/km)
9
Kui 
interpolatsioo -
nimeet odit ei 
kasutata, ei ole 
etapp 10 
kohustuslik ja 
lõpptulemu -
seks on siinse 
etapi 
väljun -
dandmed.Etapi 7 
väljun -
dandmedPER city,ave (km);
PER low,ave (km);
PER med,ave (km);
PER high,ave (km);
PER exHigh,ave (km);Käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohane 
vaheümardamine
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
tehakse vaheümardamine, järgides 
käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8:
PER city ja PER p ümardatakse ühe 
komak ohani.PER city,final (km);
PER low,final (km);
PER med,final (km);
PER high,final (km);
PER exHigh,final (km);
EC city,ave (Wh/km);
EC low,ave (Wh/km);
EC med,ave (Wh/km);
EC high,ave (Wh/km);
EC exHigh,ave (Wh/km).EC city,final (Wh/km);
EC low,final (Wh/km);
EC med,final (Wh/km);
EC high,final (Wh/km);
EC exHigh,fin al  
(Wh/km);ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/498 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
Etapi 8 
väljun -
dandmedEC DC,COP (Wh/km) EC city ja EC p ümardatak se ühe 
komak ohani.
EC DC,COP ümardatakse ühe komak ohani.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad suur ima ja väik seima 
näitajag a sõiduki kohta.
Kui interpolats ioonimeetodit ei kasutata, 
järgitakse katsetulemuste lõplikul 
ümardamisel käesoleva eeskir ja punkti 
6.1.8:
PER city ja PER p ümardatakse lähima 
täisar vuni.
EC city ja EC p ümardatak se lähima 
täisar vuni.
EC DC,COP ümardatakse lähima täisar vuni.EC DC,COP ,final  
(Wh/km).
10
Üks iksõiduki 
tulemus.
Lõplik 
katsetulemus.Etapi 7 
väljun -
dandmedPER WLTC,dec (km);
EC WLTC,dec (Wh/km).Individuaalsete väär tuste interpolee rimine 
väikseima ja suur ima näita jaga sõiduki 
andmete alusel, järgides käesoleva lisa 
punkti 4.5, ning lõplik ümardamine, 
järgides käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8.PER WLTC,ind (km);
PER city,ind (km);
PER low,ind (km);
PER med,ind (km);
PER high,ind (km);
PER exHigh,ind (km);Etapi 9 
väljun -
dandmedPER city,final (km);
PER low,final (km);
PER med,final (km);
PER high,final (km);
PER exHigh,final (km);PER ind, PER city,ind ja PER p,ind ümardatakse 
lähima täisar vuni.
EC ind, EC city ja EC p,ind ümardatakse lähima 
täisar vuni.EC WLTC,ind (Wh/km);
EC city,ind (Wh/km);
EC low,ind (Wh/km);
EC med,ind (Wh/km);
EC high,ind (Wh/km);
EC exHigh,ind  
(Wh/km);EC city,final (Wh/km);
EC low,final (Wh/km);
EC med,final (Wh/km);
EC high,final (Wh/km);
EC exHigh,fin al (Wh/km);
EC DC,COP ,ind ümardatakse lähima 
täisar vuni.
EC DC,COP ,final (Wh/km). Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga üksiksõiduki kohta.EC DC,COP ,ind  
(Wh/km).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/499  
4.7.2. Etapiviisilised juhised täiselektr isõidukite lõplike katsetulemuste arvutamisek s lühendatud katse korral
Tabelis kasutatak se võrrandites ja tulemust es järgmisi tähistusi:
j vaadelda va perioodi number .
Tabel A8/11
Täiselektr isõidukite lõplike katsetulemuste arvutamine lühendatud 1. tüüpi katse korral 
(1A-tase)  
Vaadeldav ad perioodid on väik ese, keskm ise, suure ja eriti suure kiiruse faasid, kohaldata v WLTP linnasõidu 
katsetsükke l ja kohaldatav WLTP katsetsükk el.  
(1B-tase)  
Vaadeldav ad perioodid on väik ese, kesk mise ja suure kiiruse faasid ning kohaldatav WLTP katsetsükkel.  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
1 Lisa B8 Katsetulemused Tulemusi mõõdetak se käesoleva lisa liidet 
3 järgides ja eelar vutatakse käesoleva lisa 
punkti 4.3 järgi.ΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
Käesoleva lisa punkti 4.4.2.1.1 kohane 
kasutata v akuenergiaUBE STP (Wh);
Käesoleva lisa punkti 3.4.4.3 kohane 
järellaetud elekt er
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
EAC ümardatak se käesoleva eeskir ja punkti 
6.1.8 kohaselt ühe komak ohani.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.EAC (Wh).
2 Etapi 1 
väljun -
dandmedΔE REESS,j (Wh);
UBE STP (Wh).Kaalutegur ite arvutamine käesoleva lisa 
punkti 4.4.2.1 järgi.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.KWLTC,1;
KWLTC,2;
Kcity,1;
Kcity,2;
Kcity,3;
Kcity,4;
Klow,1;
Klow,2;
Klow,3;
Klow,4;
Kmed,1 ;
Kmed,2 ;
Kmed,3 ;
Kmed,4 ;
Khigh,1 ;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/500 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
Khigh,2 ;
KexHigh,1 ;
KexHigh,2 .
3 Etapi 1 
väljun -
dandmedΔE REESS,j (Wh);
dj (km);
UBE STP (Wh).Laetav ate elektr isalvestussüstee mide 
elektr ikulu arvutamine käesoleva lisa 
punkti 4.4.2.1 kohaselt.
Elektr ikulu arvutamine esimese 
kohaldatava WLTP katsetsükli EC DC,first 
alusel, nagu kirjeldatud käesoleva lisa liite 
8 punktis 1.1.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.EC DC,WL TC (Wh/km);
EC DC,city (Wh/km);
EC DC,low (Wh/km);
EC DC,med (Wh/km);
EC DC,high (Wh/km);
EC DC,exHigh  
(Wh/km);
EC DC,first (Wh/km).Etapi 2 
väljun -
dandmedKõik kaalutegur id
4 Etapi 1 
väljun -
dandmedUBE STP (Wh) Täiselektr isõiduki sõiduulatuse 
arvutamine käesoleva lisa punkti 4.4.2.1 
kohaselt.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.PER WLTC (km);
PER city (km);
PER low (km);
PER med (km);
PER high (km);
PER exHigh (km).Etapi 3 
väljun -
dandmedEC DC,WL TC (Wh/km);
EC DC,city (Wh/km);
EC DC,low (Wh/km);
EC DC,med (Wh/km);
EC DC,high (Wh/km);
EC DC,exHigh
(Wh/km).
5 Etapi 1 
väljun -
dandmedEAC (Wh) Vooluvõrgust järellaeta va elektr i kulu 
arvutamine käesoleva lisa punkti 4.3.4 
kohaselt.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga katse kohta.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.EC WLTC (Wh/km);
EC city (Wh/km);
EC low (Wh/km);
EC med (Wh/km);
EC high (Wh/km);
EC exHigh (Wh/km).Etapi 4 
väljun -
dandmedPER WLTC (km);
PER city (km);
PER low (km);
PER med (km);
PER high (km);
PER exHigh (km).
6
Kui 
interpolatsioo -
nimeet odit ei 
kasutata, ei ole 
etapp 9 
kohustuslik 
ning Etapi 4 
väljun -
dandmedPER WLTC (km);
PER city (km);
PER low (km);
PER med (km);
PER high (km);
PER exHigh (km).Kõikide sisendandmete katsetulemuste 
kesk mistamine.
PER WLTC,dec ja EC WLTC,dec deklareer imine 
PER WLTC,ave ja EC WLTC,ave põhjal.
PER city, PER low, PER med, PER high ja PER exHigh 
kooskõlastamine PER WLTC,dec ja PER WLTC,ave 
suhte alusel:PER WLTC,dec (km);
PER WLTC,ave (km);
PER city,ave (km);
PER low,ave (km);
Etapi 5 
väljun -
dandmedEC WLTC (Wh/km);
EC city (Wh/km);
EC low (Wh/km);
EC med (Wh/km);
EC high (Wh/km);
EC exHigh (Wh/km).
Etapi 3 
väljun -
dandmedEC DC,first (Wh/km).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/501  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
lõpptulemu -
seks on 
PER WLTC,dec ja 
EC WLTC,dec siinse 
etapi 
väljun -
dandmed.AF PER¼PER WLTC,dec
PER WLTC,ave
EC city, EC low, EC med, EC high ja EC exHigh 
kooskõlastamine EC WLTC,dec ja EC WLTC,ave 
suhte alusel:
AF EC¼ECWLTC,dec
ECWLTC,ave
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta. PER WLTC,dec ja EC WLTC,dec 
ümardatakse käesoleva eeskir ja punkti 
6.1.8 kohaselt lisa B6 tabelis A6/1 
nimetatud komak ohani.
Kui interpolee rimismeetodit ei kasutata, 
tuleb PER WLTC,dec ja EC WLTC,dec ümardada 
käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt 
lähima täisar vuni.PER med,ave (km);
PER high,ave (km);
PER exHigh,ave (km);
EC WLTC,dec (Wh/km);
EC WLTC,ave (Wh/km);
EC city,ave (Wh/km);
EC low,ave (Wh/km);
EC med,ave (Wh/km);
EC high,ave (Wh/km);
EC exHigh,ave  
(Wh/km);
EC DC,first,ave  
(Wh/km).
7 Etapi 6 
väljun -
dandmedEC WLTC,dec (Wh/km);
EC WLTC,ave (Wh/km);
EC DC,first,ave (Wh/km).Elektr ikulu korrigeerimine toodangu 
vastav use kontrolliks, nagu kirjeldatud 
käesoleva lisa liite 8 punktis 1.1.
Kui kasutatak se interpolee rimist, peavad 
väljundandmed olema kätte saadavad 
suur ima ja väiksei ma näitajag a sõiduki 
kohta.EC DC,COP (Wh/km)
8
Interp olatsioo -
nitüüpk onna 
tulemus.
Kui 
interpolatsioo -
nimeet odit ei 
kasutata, ei ole 
etapp 9 
kohustuslik ja 
lõpptulemu -
seks on siinse 
etapi 
väljun -
dandmed.Etapi 6 
väljun -
dandmedPER city,ave (km);
PER low,ave (km);
PER med,ave (km);
PER high,ave (km);
PER exHigh,ave (km);
EC city,ave (Wh/km);
EC low,ave (Wh/km);
EC med,ave (Wh/km);
EC high,ave (Wh/km);Käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohane 
vaheümardamine
Kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit, 
tehakse vaheümardamine, järgides 
käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8:
PER city ja PER p ümardatakse ühe 
komak ohani.
EC city ja EC p ümardatak se ühe 
komak ohani.
EC DC,COP ümardatakse ühe komak ohani.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad suur ima ja väik seima 
näitajag a sõiduki kohta.PER city,final (km);
PER low,final (km);
PER med,final (km);
PER high,final (km);
PER exHigh,final (km);
EC city,final (Wh/km);
EC low,final (Wh/km);
EC med,final (Wh/km);
EC high,final (Wh/km);
EC exHigh,fin al  
(Wh/km);
EC DC,COP ,final  
(Wh/km).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/502 26.11.2021  
Etapi nr Allikas Sisendandmed Protsess Väljundandmed
EC exHigh,ave (Wh/km). Kui interpolats ioonimeetodit ei kasutata, 
järgitakse katsetulemuste lõplikul 
ümardamisel käesoleva eeskir ja punkti 
6.1.8:
PER city ja PER p ümardatakse lähima 
täisar vuni.
EC city ja EC p ümardatak se lähima 
täisar vuni.
EC DC,COP ümardatakse lähima täisar vuni.Etapi 7 
väljun -
dandmedEC DC,COP (Wh/km)
9
Üks iksõiduki 
tulemus.
Lõplik 
katsetulemus.Etapi 6 
väljun -
dandmedPER WLTC,dec (km);
EC WLTC,dec (Wh/km).Individuaalsete väär tuste interpolee rimine 
väikseima ja suur ima näita jaga sõiduki 
andmete alusel, järgides käesoleva lisa 
punkti 4.5, ning lõplik ümardamine, 
järgides käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8.PER WLTC,ind (km);
PER city,ind (km);
PER low,ind (km);
PER med,ind (km);
PER high,ind (km);
PER exHigh,ind (km);Etapi 8 
väljun -
dandmedPER city,final (km);
PER low,final (km);
PER med,final (km);
PER high,final (km);
PER exHigh,final (km);
EC city,final (Wh/km);
EC low,final (Wh/km);
EC med,final (Wh/km);
EC high,final (Wh/km);
EC exHigh,fin al (Wh/km);
EC DC,COP ,final (Wh/km).PER ind, PER city,ind ja PER p,ind ümardatakse 
lähima täisar vuni.EC WLTC,ind (Wh/km);
EC city,ind (Wh/km);
EC low,ind (Wh/km);
EC med,ind (Wh/km);
EC high,ind (Wh/km);
EC exHigh,ind  
(Wh/km);
EC ind, EC city ja EC p,ind ümardatakse lähima 
täisar vuni.
EC DC,COP ,ind ümardatakse lähima 
täisar vuni.
Väljundandmed peavad olema 
kätte saadavad iga üksiksõiduki kohta.EC DC,COP ,ind  
(Wh/km).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/503  
Liide 1 
Laetava elektr isalv estussüs teemi laetusprof iil 
1. KATSETOIMINGUTE JÄRJESTUSED JA LAET AVA ELEK TRIS ALVESTUSSÜSTEEMI PROFIILID: VÄLISE LAADIMISEGA 
HÜBRIIDELEK TRISÕIDUKITE JA VÄLISE LAADIMISEGA KÜTUSEELEMENDIGA HÜBRIIDSÕIDUKITE (NA GU ASJAK OHANE) 
LAETUSKULU- JA -HOIUREŽIIMIS KATSE
1.1. Katsetoimingute järjestus välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukitel ja välise laadimisega kütuseelemendiga 
hübr iidsõidukite l 1. variandi korral
Laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse ilma järgneva laetushoiurežiimis 1. tüüpi katseta (joonis A8.App1/1)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/504 26.11.2021  
Joonis A8.App1/1
Välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite 1. tüüpi katse laetuskulurežiimis
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/505  
1.2. Katsetoimingute järjestus välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukitel ja välise laadimisega kütuseelemendiga 
hübr iidsõidukite l 2. variandi korral
Laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse ilma järgneva laetuskulurežiimis 1. tüüpi katseta (joonis A8.App1/2)
Joonis A8.App1/2
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite 1. tüüpi katse 
laetushoiurežiimis
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/506 26.11.2021  
1.3. Katsetoimingute järjestus välise laadimisega hübr iidelektr isõidukitel ja välise laadimiseg a kütuseelemendiga hübr iidsõidukitel 3. variandi korral
1. tüüpi katse laetuskulurežiimis koos järgneva 1. tüüpi katsega laetushoiurežiimis (joonis A8.App1/3)
Joonis A8.App1/3
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite 1. tüüpi katse laetuskulurežiimis koos järgneva 1. tüüpi katsega laetushoiu ­
režiimis
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/507  
1.4. Katsetoimingute järjestus välise laadimisega hübr iidelektr isõidukitel ja välise laadimiseg a kütuseelemendiga hübr iidsõidukitel 4. variandi korral
1. tüüpi katse laetushoiurežiimis koos järgneva 1. tüüpi katseg a laetuskulurežiimis (joonis A8.App1/4)
Joonis A8.App1/4
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite 1. tüüpi katse laetushoiurežiimis koos järgneva 1. tüüpi katsega laetuskulu ­
režiimis
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/508 26.11.2021  
2. KATSETOIMINGUTE JÄRJESTUS VÄLISE LAADIMISET A HÜBRIIDELEK TRISÕIDUKITE JA VÄLISE LAADIMISET A 
KÜTUSEELEMENDIGA HÜBRIIDSÕIDUKITE PUHUL
1. tüüpi katse laetushoiurežiimis (joonis A8.App1/5)
Joonis A8.App1/5
Välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukite 1. tüüpi katse 
laetushoiurežiimis
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/509  
3. KATSETOIMINGUTE JÄRJESTUSED TÄISELEK TRISÕIDUKITE PUHUL
3.1. Järjestikuste tsükliteg a katse käik (joonis A8.App1/6)
Joonis A8.App1/6
Järjestik uste tsüklitega katsetoimingute järjestus täiselektr isõidukite puhul
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/510 26.11.2021  
3.2. Lühendatud katse käik (joonis A8.App1/7)
Joonis A8.App1/7
Lühendatud katse käik täiselektr isõidukite puhul
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/511  
Liide 2 
Laetava elektr isalv estussüsteemi laetuse muutusel põhinev korrigeer imine 
Käesolevas liites kirjeldatak se, kuidas korrigeerida CO 2 heite massi laetushoiurežiimis 1. tüüpi katses välise laadimiseta/ 
laadimisega hübr iidelektr isõidukite l ning kütusekulu välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite l 
(kui on asjak ohane) olenevalt kõikide laetavat e elektr isalvestussüstee mide laetuse muutusest.
1. ÜLDNÕUDED
1.1. Käesoleva liite kohaldata vus
1.1.1. Korrigee ritakse välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite 1. tüüpi katse faaside 
kütusekulu laetushoiurežiimis ning välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite 1. tüüpi katse faaside 
CO2 heite massi.
1.1.2. Välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite kogu tsükli kütusekulu ning välise 
laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite kogu tsükli CO 2 heite massi korrigeerimise aluseks on laetava 
elektr isalvestussüstee mi laetuse muutus (ΔEREESS,CS ) laetushoiurežiimis teht avas 1. tüüpi katses ja korrigeeri mis­
kriteerium c.
ΔEREESS,CS arvutamisel tuleb järgida käesoleva lisa punkti 4.3. Käesoleva lisa punktis 4.3 kasutatud vaadeldava 
perioodi j määrab ära laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse. Korrigeerimi skriteer ium c määratakse käesoleva liite 
punkti 1.2 kohaselt.
1.1.3. Välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite kütusekulu ning välise laadimiseta/ 
laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite CO2 heite massi kogu tsükli kohta korrigee ritakse, kui ΔEREESS,CS on 
nega tiivne (laetav elektr isalvestussüstee m tühjeneb) ja käesoleva liite punkti 1.2 kohaselt arvutatud korrigeeri ­
miskr iteerium c on suurem kui tabeli A8.App2/1 kohane lävi.
1.1.4. Välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite kütusekulu ning välise laadimiseta/ 
laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite CO2 heite massi kogu tsükli kohta võib korrigee rimata jätta ja kasutada 
korrigeeri mata väär tusi, kui:
a)ΔEREESS,CS on positiivne (laetav elektr isalvestussüstee m laeb) ning käesoleva liite punkti 1.2 kohaselt 
arvutatud korrigeeri miskr iteerium c on suurem kui asjaomane tabelis A8.App2/1 esitatud lävi;
b)käesoleva liite punkti 1.2 kohaselt arvutatud korrigeerimiskr iteeri um c on alla asjak ohast tabelis A8.App2/1 
esitatud läve;
c)tootja saab vastutavale asutusele mõõtmise abil tõestada, et ΔEREESS,CS ja laetushoiurežiimi CO 2 heite massi 
ning ΔEREESS,CS ja kütusekulu vahel puudub seos.
1.2. Korrigee rimiskr iteerium c on laetava elektr isalvestussüsteemi laetuse muutuse (ΔEREESS,CS ) absoluutväär tuse ja 
kütusekulu vaheline suhe, mis arvutatak se järgmiselt:
c¼jΔE REESS,CS j
Efuel,CS
kus:
ΔEREESS,CS on käesoleva liite punkti 1.1.2 kohane laetava elektr isalvestussüste emi laetuse muutus (Wh) 
laetushoiurežiimis;
Efuel,CS on välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite käesoleva liite punkti 1.2.1 kohane 
ning välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukite käesoleva liite punkti 
1.2.2 kohane tarbitud kütuse energiasisaldus (Wh) laetushoiurežiimis.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/512 26.11.2021  
1.2.1. Välise laadimiseg a/laadimiseta hübr iidelektr isõidukite kütuseenergia laetushoiurežiimis
Välise laadimisega/ laadimiseta hübr iidelektr isõidukite laetushoiurežiimis tarbitud kütuse energiasisaldus 
arvutatak se järgmiselt:
Efuel,CS ¼10×HV×FC CS,nb ×dCS
kus:
Efuel,CS on laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses kohaldatavas WLTP katsetsüklis tarbitud kütuse 
energiasisaldus (Wh);
HV on tabeli A6.App2/1 kohane kütteväär tus (kWh/l);
FC CS,nb on laetushoiurežiimis teht ud 1. tüüpi katse tasakaalustamata kütusekulu, mida ei ole 
energiabilansi alusel korrigeeritud ja mis on kindlaks tehtud lisa B7 punkti 6 kohaselt, 
kasutades tabeli A8/5 etapi 2 kohaseid gaasiliste heitühendite väär tusi (l / 100 km);
dCS on vastava kohaldata va WLTP katsetsükli vältel läbitud teepikkus (km);
10 Wh-deks teisendamise tegur.
1.2.2. Välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite laetushoiurežiimi kütuseenergia
Välise laadimisega/laadimiseta kütuseelemendig a hübr iidsõidukite laetushoiurežiimis tarbitud kütuse 
energiasisaldus arvutatak se järgmiselt:
Efuel,CS ¼1
0:36×121×FC CS,nb ×dCS
kus:
Efuel,CS on laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katses kohaldatavas WLTP katsetsüklis tarbitud kütuse 
energiasisaldus (Wh);
121 on vesiniku alumine kütteväär tus (MJ/kg);
FC CS,nb on tabeli A8/7 etapi 1 kohaselt välja selgitatud laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katse 
tasakaalustamata kütusekulu, mida ei ole energiabilansi alusel korrigee ritud (kg/100 km);
dCS on vastava kohaldata va WLTP katsetsükli vältel läbitud teepikkus (km);
1
0:36Wh-deks teisendamise tegur.
Tabel A8.App2/1
RCB korrigeer imiskr iteer iumide läved 
Kohaldatav 1. tüüpi katse 
tsükkelVäikese + suure kiirusegaVäikese + keskm ise +
suure kiiruseg aVäikese + keskm ise +
suure + eriti suure kiiruseg a
Korrigeeri miskr iteeriumi c 
läved0,015 0,01 0,005
2. KORREK TSIOONIK ORD AJA TE ARVUT AMINE
2.1. Kohaldatavat e laetushoiurežiimis 1. tüüpi katsetsüklit e alusel leitakse CO 2 heite massi korrektsioonik ordaja 
KCO2, kütusekulu korrektsioonik ordajad Kfuel,FCHV ning tootja soovil ka faaside korrektsioonik orda jad KCO2,p ja 
Kfuel,FCHV ,p.
Kui välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite CO2 heite massi korrektsioonik orda ja leidmiseks tehti 
katseid suur ima näitajag a sõidukiga, võib seda kordajat kasutada sama interpolatsioonitüüpk onna 
kriteeriumidele vastav ate sõidukite puhul. Interpolatsioonitüüpk ondade puhul, mis vastav ad käesoleva eeskir ja 
punktis 6.3.11 määratletud KCO2 korrektsioonit egur i tüüpk onna kriteeri umidele, võib kasutada sama KCO2 
väär tust.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/513  
2.2. Korrektsioonik ordajad selgitatak se välja laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katsete põhjal, järgides käesoleva liite 
punkti 3. Tootja peab tegema vähemalt viis katset.
Vastuta va asutuse heaksk iidul võib enne katset seadistada laeta va elektr isalvestussüsteemi laetuse vastavalt tootja 
soovitusele nõnda, nagu on kirjeldatud punktis 3. Seda teha kse üksnes sellek s, et saavu tada laetushoiurežiimis 
1. tüüpi katses vastupidise märgiga ΔEREESS,CS .
Mõõt eandmet e kogum peab vastama järgmist ele kriteeri umidele.
a)Andmek ogum peab sisaldama vähemalt üht katset, kus ΔEREESS,CS,n ≤0, ja vähemalt üht katset, kus 
ΔEREESS,CS,n >0.ΔEREESS,CS,n on käesoleva lisa punkti 4.3 kohaselt arvutatud katse n kõigi laetavat e elektr isal­
vestussüst eemide laetuse muutuse summa.
b)Laetuse suur ima negatiivse ja suur ima positiivse muutusega katse MCO2,CS erinevus peab olema vähemalt 
5 g/km. Seda kriteer iumi ei kohaldata Kfuel,FCHV määramisel.
KCO2 määramisel võib nõutavat katsete arvu vähendada kolmeni, kui peale alapunktides a ja b sätestatu on 
täidetud ka kõik järgmised kriteeriumid:
c)Kahe kõrvuti mõõtmise MCO2,CS erinevus, mis on seotud laetuse muutusega katse ajal, ei tohi olla üle 
10 g/km.
d)Lisaks alapunktis b sätestatule ei tohi laetuse suur ima negatiivse ja suur ima positiivse muutusega katse 
tulemus jääda piirk onda, mis määratakse järgmiselt:
 – 0:01≤ΔEREESS
Efuel≤þ0:01 ,
kus:
Efuel on käesoleva liite punkti 1.2 kohaselt arvutatud tarbitud kütuse energiasisaldus (Wh);
e)Laetuse suur ima negatiivse muutuseg a katse ja keskpunkti MCO2,CS erinevus ning laetuse suur ima positiivse 
muutusega katse ja keskpunkti MCO2,CS erinevus peab olema samasugune ja eelistatavalt alapunktis d 
sätestatud vahemikus. Kui seda nõuet täita ei ole võimalik, otsustab vastutav asutus, kas on vaja teha uus 
katse.
Tootja määratud korrektsioonik ordajad peab vastutav asutus enne nende kasutamist üle vaatama ja heaks 
kiitma.
Kui vähemalt viiest katsest koosnev sari ei vasta kriteer iumile a või/ega kriteeri umile b, esitab tootja vastutav ale 
asutusele tõendid selle kohta, miks sõiduk ei suuda seda/neid täita. Kui vastutav asutus ei ole tõenditeg a rahul, 
võib ta nõuda lisakatsete tegemist. Kui ka pärast lisakatseid ei ole nõuded täidetud, määrab vastutav asutus 
mõõtmistulemust e põhjal konser vatiivse korrektsioonik ordaja.
2.3. Korrektsioonik ordajat e Kfuel,FCHV ja KCO2 arvutamine
2.3.1. Kütusekulu korrektsioonik ordaja (Kfuel,FCHV ) määramine
Välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite kütusekulu korrektsioonik orda ja (Kfuel,FCHV ) 
määratakse laetushoiurežiimis tehtud 1. tüüpi katsete tulemust e alusel järgmiselt:
Kfuel,FCHV ¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðFC CS,nb,n  – FC CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/514 26.11.2021  
kus:
Kfuel,FCHV on kütusekulu korrektsioonik ordaja ((kg /100 km)/(Wh/km));
EC DC,CS,n on laetushoiurežiimis katse n elektr ikulu laeta va elektr isalvestussüstee mi tühjenemise põhjal 
alltoodud võrrandi kohaselt (Wh/km);
EC DC,CS,avg on nCS laetushoiurežiimis katse keskmine elektr ikulu laetava elektr isalvestussüsteemi 
tühjenemise põhjal alltoodud võrrandi kohaselt (Wh/km);
FC CS,nb,n on tabeli A8/7 etapi 1 kohase laetushoiurežiimis katse n kütusekulu, mida ei ole energiabilansi 
alusel korrigeeritud (kg/100 km);
FC CS,nb,avg on nCS laetushoiurežiimis katse kütusekulu aritmeetiline keskm ine, mida ei ole energiabilansi 
suhte s korrigeeritud, alltoodud võrrandi kohaselt (kg / 100 km);
n on vaadeldava katse number ;
nCS on katsete koguar v;
ja:
EC DC,CS,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1EC DC,CS,n
ja:
FCCS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1FCCS,nb,n
ja:
EC DC,CS,n ¼ΔEREESS,CS,n
dCS,n
kus:
ΔEREESS,CS,n on käesoleva liite punkti 1.1.2 kohane laetushoiurežiimis tehtud katse n laetava elektr isalvestus ­
süstee mi laetuse muutus (Wh);
dCS,n on vastava laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse n vältel läbitud teepikkus (km).
Kütusekulu korrektsioonik orda ja ümardatak se käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt nelja tüvenumbr ini. 
Vastutav asutus peab hindama kütusekulu korrektsioonik orda ja statistilist olulisust.
2.3.1.1. Iga konkreetse faasi korrigeeri miseks on lubatud kasutada kütusekulu korrektsioonik orda jat, mis on leitud kogu 
kohaldata va WLTP katsetsükli vältel teht ud katsete põhjal.
2.3.1.2. Käesoleva liite punkti 2.2 nõuet ele lisaks võib tootja soovil ja vastutav a asutuse loal määrata iga konkreetse faasi 
jaoks erinevad kütusekulu korrektsioonik ordajad (Kfuel,FCHV ,p). Sel juhul peab iga faas vastama samadele käesoleva 
liite punktis 2.2 kirjeldatud kriteer iumidele ja faaside korrektsioonik orda jate leidmisel tuleb järgida käesoleva 
liite punktis 2.3.1 kirjeldatud korda.
2.3.2. CO2 heite massi korrektsioonik orda ja (KCO2) leidmine
Välise laadimiseg a/laadimiseta hübr iidelektr isõidukite laetushoiurežiimis 1. tüüpi katsete alusel määratud CO2 
heite massi korrektsioonik orda ja (KCO2) leitak se järgmiselt:
KCO2¼∑nCS
n¼1�
ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ×ðM CO2,CS,nb,n  – M CO2,CS,nb,avg Þ�
∑nCS
n¼1ðEC DC,CS,n  – EC DC,CS,avg Þ2ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/515  
kus:
KCO2 on CO 2 heite massi korrektsioonik ordaja ((g/km)/(Wh/km));
EC DC,CS,n on käesoleva liite punkti 2.3.1 kohane laetushoiurežiimis katse n elektr ikulu laetava elektr isal­
vestussüst eemi tühjenemise põhjal (Wh/km);
EC DC,CS,avg on käesoleva liite punkti 2.3.1 kohane nCS laetushoiurežiimis katse elektr ikulu aritmeetiline 
kesk mine laeta va elektr isalvestussüst eemi tühjenemise põhjal (Wh/km);
MCO2,CS,nb,n on laetushoiurežiimis katse n CO 2 heite mass, mis on energiabilansi alusel korrigee rimata ja 
arvutatud tabeli A8/5 etapi 2 kohaselt (g/km);
MCO2,CS,nb,a vg on nCS laetushoiurežiimis katse CO 2 heite massi aritmeetiline keskmine (g/km), kus CO 2 heite 
mass on energiabilansi alusel korrigeeri mata ja arvutatud alltoodud võrrandi järgi;
n on vaadeldava katse number ;
nCS on katsete koguar v;
ja:
MCO2,CS,nb,avg ¼1
nCS×∑nCS
n¼1MCO2,CS,nb,n
CO2 heite massi korrektsioonik orda ja ümardatakse käesoleva eeskir ja punkti 6.1.8 kohaselt nelja tüvenumbr ini. 
Vastutav asutus peab hindama CO2 heite massi korrektsioonik orda ja statistilist olulisust.
2.3.2.1. Iga konkreetse faasi korrigeerimisek s on lubatud kasutada CO 2 heite massi korrektsioonik ordajat, mis on leitud 
kogu kohaldatava WLTP katsetsükli vältel tehtud katsete põhjal.
2.3.2.2. Käesoleva liite punkti 2.2 nõuet ele lisaks võib tootja soovil ja vastutav a asutuse loal määrata iga konkreetse faasi 
jaoks erinevad CO 2 heite massi korrektsioonik orda jad (KCO2,p ). Sel juhul peab iga faas vastama samadele 
käesoleva liite punktis 2.2 kirjeldatud kriteeriumidele ja faasid e korrektsioonik ordajat e leidmisel tuleb järgida 
käesoleva liite punktis 2.3.2 kirjeldatud korda.
3. KORREK TSIOONIK ORD AJA TE LEIDMISE KORD
3.1. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukid ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukid
Kõigi käesoleva liite punkti 2 kohaseks korrektsioonik ordajat e leidmisek s vajalik e väär tuste mõõtmiseks tuleb 
välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendig a hübr iidsõidukite puhul 
kasutada üht järgmistest joonise A8.App2/1 kohastest katseto imingute järjestust est.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/516 26.11.2021  
Joonis A8.App2/1
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukid ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukid
3.1.1. Katsetoimingut e järjestuse variant 1
3.1.1.1. Katsek s ettevalmistamine ja temperatuur i stabiliseer umine
Katsek s ettevalmistamine ja temperatuur i stabiliseer umine peavad toimuma käesoleva lisa liite 4 punkti 2.1 
kohaselt.
3.1.1.2. Laetav a elektr isalvestussüstee mi reguleer imine
Enne käesoleva liite punkti 3.1.1.3 kohast katset võib tootja laetavat elektr isalvestussüstee mi reguleer ida. Tootja 
peab esitama tõendid selle kohta, et käesoleva liite punkti 3.1.1.3 kohase katse alustamise nõuded on täidetud.
3.1.1.3. Katse käik
3.1.1.3.1. Kohaldatava WLTP katsetsükli valikrežiim tuleb valida käesoleva lisa liite 6 punkti 3 kohaselt.
3.1.1.3.2. Katses läbitak se käesoleva lisa punktis 1.4.2 sätestatud kohaldata v WLTP katsetsükke l.
3.1.1.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätes tatud teisiti, tehakse 1. tüüpi katse lisas B6 kirjeldatud korras.
3.1.1.3.4. Selleks et saada rida kohaldata vaid WLTP katsetsükleid, mida on vaja korrektsioonik orda jate leidmiseks, võib 
pärast katset teha mitu käesoleva liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seer iat, mis koosnevad käesoleva 
liite punktides 3.1.1.1–3.1.1.3 kirjeldatust.
3.1.2. Katsetoimingut e järjestuse variant 2
3.1.2.1. Katsek s ettevalmistamine
Katsetatav sõiduk tuleb käesoleva lisa liite 4 punkti 2.1.1 või 2.1.2 kohaselt katseks ette valmistada.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/517  
3.1.2.2. Laetav a elektr isalvestussüstee mi reguleer imine
Pärast katsek s ettevalmistamist jäetakse käesoleva lisa liite 4 punkti 2.1.3 kohane temperatuur i stabiliseer umine 
ära ja selle pausi maksimaalsek s kestus eks, mille käigus on lubatud laetavat elektr isalvestussüstee mi reguleer ida, 
määratakse 60 minutit. Sarnane paus peab olema iga katse eel. Vahetult pärast sellise pausi lõppu tuleb järgida 
käesoleva liite punkti 3.1.2.3 nõudeid.
Tootja soovil võib enne laeta va elektr isalvestussüste emi reguleer imist teha lisasoojenduse, et taga da korrektsioo ­
nikorda ja määramiseks samad alustamistingimused. Kui tootja soovib sellist lisasoojendust, tuleb samasugust 
soojendust teha katsetoimingut e järjestuses korduvalt.
3.1.2.3. Katse käik
3.1.2.3.1. Kohaldatava WLTP katsetsükli valikrežiim tuleb valida käesoleva lisa liite 6 punkti 3 kohaselt.
3.1.2.3.2. Katses läbitak se käesoleva lisa punktis 1.4.2 sätestatud kohaldata v WLTP katsetsükke l.
3.1.2.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätes tatud teisiti, tehakse 1. tüüpi katse lisas B6 kirjeldatud korras.
3.1.2.3.4. Selleks et saada rida kohaldata vaid WLTP katsetsükleid, mida on vaja korrektsioonik orda jate leidmiseks, võib 
pärast katset teha mitu käesoleva liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seer iat, mis koosnevad käesoleva 
liite punktides 3.1.2.2 ja 3.1.2.3 kirjeldatust.
3.2. Välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukid ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukid
Kõigi käesoleva liite punkti 2 kohaseks korrektsioonik ordajat e leidmisek s vajalik e väär tuste mõõtmiseks tuleb 
välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukite puhul 
kasutada üht järgmistest joonise A8.App2/2 kohastest katseto imingute järjestust est.
Joonis A8.App2/2
Välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukid ja välise laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukid
3.2.1. Katsetoimingut e järjestuse variant 1ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/518 26.11.2021  
3.2.1.1. Katsek s ettevalmistamine ja temperatuur i stabiliseer umine
Katsetatav sõiduk tuleb käesoleva lisa punkti 3.3.1 kohaselt katsek s ette valmistada ja lasta temperatuur il 
stabiliseer uda.
3.2.1.2. Laetav a elektr isalvestussüstee mi reguleer imine
Enne käesoleva liite punkti 3.2.1.3 kohast katset võib tootja laetavat elektr isalvestussüstee mi reguleer ida. Tootja 
peab esitama tõendid selle kohta, et käesoleva liite punkti 3.2.1.3 kohase katse alustamise nõuded on täidetud.
3.2.1.3. Katse käik
3.2.1.3.1. Valikrežiim tuleb valida käesoleva lisa liite 6 punkti 3 kohaselt.
3.2.1.3.2. Katses läbitak se käesoleva lisa punktis 1.4.2 sätestatud kohaldata v WLTP katsetsükke l.
3.2.1.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätes tatud teisiti, tehakse laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse lisas B6 kirjeldatud korras.
3.2.1.3.4. Selleks et saada rida kohaldata vaid WLTP katsetsükleid, mida on vaja korrektsioonik orda jate leidmiseks, võib 
pärast katset teha mitu käesoleva liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seer iat, mis koosnevad käesoleva 
liite punktides 3.2.1.1–3.2.1.3 kirjeldatust.
3.2.2. Katsetoimingut e järjestuse variant 2
3.2.2.1. Katsek s ettevalmistamine
Katsetatav sõiduk tuleb käesoleva lisa punkti 3.3.1.1 kohaselt katseks ette valmistada.
3.2.2.2. Laetav a elektr isalvestussüstee mi reguleer imine
Pärast katsek s ettevalmistamist jäetakse käesoleva lisa punkti 3.3.1.2 kohane temperatuur i stabiliseer umine ära 
ja selle pausi maksi maalseks kestuseks, mille käigus on lubatud laetavat elektr isalvestussüst eemi reguleer ida, 
määratakse 60 minutit. Sarnane paus peab olema iga katse eel. Vahetult pärast sellise pausi lõppu tuleb järgida 
käesoleva liite punkti 3.2.2.3 nõudeid.
Tootja soovil võib enne laeta va elektr isalvestussüste emi reguleer imist teha lisasoojenduse, et taga da korrektsioo ­
nikorda ja määramiseks samad alustamistingimused. Kui tootja soovib sellist lisasoojendust, tuleb samasugust 
soojendust teha katsetoimingut e järjestuses korduvalt.
3.2.2.3. Katse käik
3.2.2.3.1. Kohaldatava WLTP katsetsükli valikrežiim tuleb valida käesoleva lisa liite 6 punkti 3 kohaselt.
3.2.2.3.2. Katses läbitak se käesoleva lisa punktis 1.4.2 sätestatud kohaldata v WLTP katsetsükke l.
3.2.2.3.3. Kui käesolevas liites ei ole sätes tatud teisiti, tehakse 1. tüüpi katse lisas B6 kirjeldatud korras.
3.2.2.3.4. Selleks et saada rida kohaldata vaid WLTP katsetsükleid, mida on vaja korrektsioonik orda jate leidmiseks, võib 
pärast katset teha mitu käesoleva liite punkti 2.2 kohaselt nõutud järjestikust seer iat, mis koosnevad käesoleva 
liite punktides 3.2.2.2 ja 3.2.2.3 kirjeldatust.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/519  
4. Tootja võib kasutada lisa B6 liite 2 punktis 4.5 määratletud ΔM CO2,j koos järgmise muudatuseg a:
ηalter nator on generaat ori kasut egur
0,67, kui ΔEREESS,p on negatiivne (tühjenemine)
1,00, kui ΔEREESS,p on positiivne (laadimine)
4.1. Sellisel juhul tuleb käesoleva lisa punktides 4.1.1.3, 4.1.1.4 ja 4.1.1.5 kirjeldatud korrigeeritud laetushoiurežiimi 
CO2 heite mass asendada suur useg a ΔM CO2,j ja mitte suur useg a KCO2,j ×EC DC,CS,j .ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/520 26.11.2021  
Liide 3 
Laetava elektr isalv estussüs teemi voolu ja pinge määramine välise laadimiset a/laadimisega 
hübr iidelektr isõidukitel, täiselektr isõidukitel ning välise laadimisega/laadimiset a kütuseelemendiga 
hübr iidsõidukitel (nagu asjak ohane) 
1. SISSEJUHA TUS
1.1. Käesolevas liites määratakse kindlaks välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite, täiselektr isõidukite ning 
välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite laetava elektr isalvestussüstee mi voolu ja ping e 
määramise meetod ning vajalikud mõõteriis tad.
1.2. Laetav a elektr isalvestussüste emi voolu ja pinge mõõtmine algab samal ajal katse algusega ning lõpeb kohe, kui 
sõiduk on katse lõpetanud.
1.3. Laetav a elektr isalvestussüstee mi vool ja ping e tuleb määrata iga faasi kohta eraldi.
1.4. Nende mõõteriistade loetelu, mida tootja kasutab laetava elektr isalvestussüst eemi voolu ja pinge mõõtmiseks (sh 
mõõteriis ta tootja, mudeli number , seer ianumber , viimase kalibreer imise kuupäev (kui on asjak ohane)) järgmist e 
toimingute käigus:
a)käesoleva lisa punkti 3 kohane 1. tüüpi katse;
b)käesoleva lisa liite 2 kohane korrektsioonik orda jate leidmine (kui on asjak ohane);
c)(1A-tase)
lisa B6a kohane korrigeeritud ümbr itseva õhu temperatuur il tehtav katse, tuleb esitada vastutavale asutusele
2. LAET AVA ELEK TRIS ALVESTUSSÜSTEEMI VOOL
Laetav a elektr isalvestussüstee mi tühjenemist käsitatakse negatiivse vooluna .
2.1. Laetav a elektr isalvestussüstee mi voolu väline mõõtmine
2.1.1. Laetav a elektr isalvestussüst eemi voolu mõõdetakse katsete ajal kinnise või klambr iga vooluandur iga. Voolu 
mõõtmise süste em peab vastama käesoleva lisa tabelis A8/1 sätestatud nõuet ele. Vooluandur(id) peab/peav ad 
tulema toim e maksimaalse voolutug evuseg a mootori käivitamisel ja mõõtepunkti temperatuur itingimusteg a.
Mõõtmistäpsuse tagamiseks tehakse enne katset mõõtes eadme tootja juhiste kohane nulli korrektsioon ja 
demagneetimine.
2.1.2. Vooluandur id paiga ldatakse laetava elektr isalvestussüsteemig a vahetult ühendatud juhtme külg e ja need peavad 
hõlmama süste emi koguvoolu.
Varjestatud juhtmete korral kohaldataks e sobivaid vastuta va asutusega kooskõlastatud meet odeid.
Et laeta va elektr isalvestussüste emi voolu saaks välise mõõteseadmeg a hõlpsalt mõõta, peaks tootja varustama 
sõiduki sobivate, ohutute ja lihtsalt ligipääsetavat e ühenduspunktidega. Kui see ei ole võimalik, on tootja 
kohustatud aitama vastutav al asutusel ühendada vooluan dur otse laetava elektr isalvestussüst eemi juhtme külg e siin 
punktis eespool kirjeldatud viisil.
2.1.3. Vooluandur i näit tuleb registreer ida 20 Hz miinimumsag edusega. Mõõdetud vool integreer itakse ajas, saades 
tulemusek s mõõdetud väär tuse Q, mida väljendataks e ampe rtundides (Ah). Integreerid a võib voolu mõõtmise 
süste emis.
2.2. Sõiduki mõõdeta vad laeta va elektr isalvestussüst eemi voolu andmed
Käesoleva liite punkti 2.1 altern atiivina võib tootja kasutada laetava elektr isalvestussüstee mi voolu mõõtmise 
andmeid, mida talletab sõiduk . Vastuta vale asutusele tuleb tõendada nende andmet e mõõte täpsust.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/521  
3. LAET AVA ELEK TRIS ALVESTUSSÜSTEEMI PINGE
3.1. Laetav a elektr isalvestussüstee mi pinge väline mõõtmine
Käesoleva lisa punktis 3 kirjeldatud katsete ajal tuleb mõõta laetava elektr isalvestussüsteemi ping et käesoleva lisa 
punktis 1.1 sätestatud mõõteri istadega ja seal kirjeldatud täpsusega . Et vastutav asutus saaks mõõta laetava 
elektr isalvestussüstee mi ping et välise mõõte seadmega, peab tootja andma talle tead a sobivad mõõtmisk ohad ja 
ohutusjuhised.
3.2. Laetav a elektr isalvestussüstee mi nimipinge
Välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite ning välise laadimiseta/laadimisega kütuseelemendiga 
hübr iidsõidukite puhul võib käesoleva liite punkti 3.1 kohase mõõdetud pinge asemel kasutada laeta va elektr isalves ­
tussüst eemi nimiping et, mis on määratud standardi IEC 60050-482 kohaselt.
3.3. Sõiduki mõõdeta vad laeta va elektr isalvestussüst eemi ping e andmed
Käesoleva liite punktide 3.1 ja 3.2 altern atiivina võib tootja kasutada laetava elektr isalvestussüst eemi pinge 
mõõtmise andmeid, mida talletab sõiduk. Vastutavale asutusele tuleb tõendada nende andmet e mõõtetä psust.
Tabel A8.App3/1
Katsetoimingud Punkt 3.1.Punkt 3.2.
Punkt 3.3.
60 V või enam Alla 60 V
NOVC-HEV
Ei kasutata Kasutatakse Ei kasutataOVC-HEV laetushoiurežiim
NOVC-FCHV
OVC-FCHV laetushoiurežiim
Laetav a elektr isalvestussüstee mi laetuse 
muutusel põhinev korrigeerimi ne (liide 2)
OVC-HEV laetuskulurežiim
Kasutatakse Ei kasutataVõib 
kasutadaVõib kasutada OVC-FCHV laetuskulurežiim
PEVET Euroopa Liidu Teata ja L 423/522 26.11.2021  
Liide 4 
Täiselektr isõidukite, välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega 
kütuseelemendiga hübr iidsõidukite katseks ettevalmist amine, temperatuur i stabiliseer umine ja 
laetava elektr isalv estussüs teemi laadimis tingimused (nagu asjak ohane) 
1. Käesolevas liites kirjeldatakse laeta va elektr isalvestussüste emi katsetamist ja sisepõlemismootori katsek s 
ettevalmistamist, et:
a)mõõta välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimiseg a kütuseelemendiga hübr iidsõidukite 
katsetamise ajal elektr isõiduulatust ning laetuskulu- ja -hoiurežiimiga seotut, ning
b)mõõta täiselektr isõidukite katsetamisel elektr isõiduulatust ja elektr ikulu.
2. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõiduki ja välise laadimiseg a kütuseelemendiga hübr iidsõiduki katseks etteva lmistamine ja 
temperatuur i stabiliseer umine
2.1. Katseks ettevalmistamin e ja temperatuur i stabiliseer umine, kui esimesena tehakse laetushoiurežiimis katse
2.1.1. Sisepõlemismootori katsek s ettevalmistamiseks tuleb läbi sõita vähemalt üks kohaldatav WLTP katsetsükkel. Iga 
läbitud ettevalmista va tsükli vältel tuleb kindlaks teha laetava elektr isalvestussüst eemi laetusast e. Katseks 
ettevalmistamine tuleb lõpetada kohaldatava WLTP katsetsükli lõpus, mil saavu tatakse käesoleva lisa punkti 
3.2.4.5 kohane lõpetamiskr iteerium.
2.1.2. Käesoleva liite punkti 2.1.1 alternati ivina võib tootja soovil ja vastutav a asutuse loal reguleer ida laetava elektr isal­
vestussüst eemi laetust laetushoiurežiimis 1. tüüpi katseks tootja soovituse kohaselt.
Sellisel juhul tuleb kasutada lisa B6 punktis 2.6 kirjeldatud katsek s ettevalmistamise korda, mis on mõeldud ainult 
sisepõlemismootoriga sõidukit ele.
2.1.3. Sõiduki temperatuur i stabiliseer umine peab toimum a lisa B6 punkti 2.7 järgides.
2.2. Katseks ettevalmistamin e ja temperatuur i stabiliseer umine, kui esimesena tehakse katse laetuskulurežiimis
2.2.1. Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukite ga ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukiteg a tuleb läbi 
sõita vähemalt üks kohaldatav WLTP katsetsükke l. Iga läbitud ettevalmista va tsükli vältel tuleb kindlaks teha 
laetava elektr isalvestussüst eemi laetusast e. Katseks ettevalmistamin e tuleb lõpetada kohaldata va WLTP katsetsükli 
lõpus, mil saavu tatakse käesoleva lisa punkti 3.2.4.5 kohane lõpetamiskr iteeri um.
2.2.2. Sõiduki temperatuur i stabiliseer umine peab toimuma lisa B6 punkti 2.7 järgides. 1. tüüpi katsek s ette valmistatud 
sõidukei d ei sundjahutata. Temperatuuri stabiliseer umise ajal laetakse elektr isalvestussüstee mi käesoleva liite 
punktis 2.2.3 kirjeldatud tavakorras.
2.2.3. Tavalaadimine
Tavalaadimine on elektr isõidukile elektr i edastamine kuni 22 kW võimsusega.
Kui tavalisek s vahelduvv ooluga laadimiseks on mitu võimalust (nt kaabel, induktsioon jne), tuleb kasutada kaablit.
Kui vahelduvvoolug a laadimine on võimalik mitmel võimsusel, tuleb kasutada suur imat tavalaadimisvõimsust. 
Väiksema võimsuse võib valida, kui see on tootja soovitus ja vastuta v asutus on selle heaks kiitnud.
2.2.3.1. Laetav at elektr isalvestussüst eemi laetak se lisa B6 punktis 2.2.2.2 sätestatud ümbr itseva õhu temperatuur il ja 
integreer itud laadur iga, kui see on olemas.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/523  
Tootja soovitatud laadur it tuleb kasutada ja järgida tavalaadimise korda, kui:
a)sõidukil ei ole integreer itud laadur it või
b)laadimisele kulub rohk em aega kui lisa B6 punkti 2.7 kohane temperatuur i stabiliseer umise aeg.
Käesolevas punktis sätes tatud korra puhul on välistatud kõik erilaadimised, mida saab alustada automaat selt või 
käsitsi (nt ühtlustus- või hoolduslaadimine). Tootja peab deklareer ima, et katse ajal ei ole toimunud erilaadimist.
2.2.3.2. Laadimise lõpetamise kriteerium
Laadimise lõpetamise kriteerium saavu tatakse siis, kui sõiduki enda või välised seadmed annav ad märku, et laetav 
elektr isalvestussüstee m on täielikult laetud. Kui laadimine toimub temperatuur i stabiliseer umise ajal ja lõpeb enne 
lisa B6 punkti 2.7 kohase miinimuma ja lõppu, peab sõiduk jääma vooluvõrku vähemalt seni, kuni minimaalne 
temperatuur i stabiliseer umise aeg on täis.
3. TÄISELEK TRISÕIDUKI KATSEK S ETTEV ALMIST AMINE JA TEMPERA TUURI STABILISEER UMINE
3.1. Laetav a elektr isalvestussüstee mi esmane laadimine
Esmane laadimine koosneb laetava elektr isalvestussüsteemi tühjak slaadimisest ja tavalaadimisest.
3.1.1. Laetav a elektr isalvestussüstee mi tühjak slaadimine
Tühjaks laadimine tuleb teha tootja soovituse kohaselt. Tootja peab tagama, et laetav elektr isalvestussüsteem saab 
tühjakslaadimisel võimalikult tühjak s.
3.1.2. Temperatuur i stabiliseer umine ja tavalaadimine
Sõiduki temperatuur i stabiliseer umine peab toimum a lisa B6 punkti 2.7 järgides.
Temperatuur i stabiliseer umise ajal laetakse elektr isalvestussüsteemi käesoleva liite punktis 2.2.3 kirjeldatud 
tavakorras.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/524 26.11.2021  
Liide 5 
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite 
kasuli kkustegur id (nagu asjak ohane) 
1.Iga kokkuleppeosaline võib määrata oma kasulikkuste gurid.
2.Soov ituslik metoodika sõidustatistikal põhineva kasulikkuste guri kõvera koostamiseks on esitatud standardis 
SAE J2841 (sept 2010; välja antud: mär ts 2009; muudetud: sept 2010).
3.Perioodi j kaalumiseks vajalik osa-kasulikkust egur UF j arvutatakse tabelis A8.App5/1 esitatud kordajat ega järgmiselt:
UF jðdjÞ¼1 – exp  – ∑k
i¼1Ci×dj
dn��i� � � �
 – ∑j – 1
l¼1UF l
kus:
UF j on perioodi j kasulikkuste gur;
dj on perioodi j lõpus mõõdetud läbitud teepikkus (km);
Ci on i. kordaja (vt tabel A8.App5/1);
dn on normaliseer itud teepikkus (km) (vt tabel A8.App5/1);
k on astenda ja liikmet e ja korda jate arv;
j on vaadeldava perioodi number;
i on vaadeldava liikme/k ordaja number;
∑j – 1
l¼1UF lon kuni perioodini (j – 1) arvutatud kasulikkusteguri te summa.
Tabel A8.App5/1
Osa-kasulikkus tegur ite arvutamise parameetr id (nagu asjak ohane) 
Parameeter 1A-tase
dn 800 km
C1 26,25
C2 –38,94
C3 – 631,05
C4 5 964,83
C5 –25 095
C6 60 380,2
C7 –87 517
C8 75 513,8
C9 –35 749
C10 7 154,94ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/525  
Liide 6 
Valikrežiimide valimine 
1. ÜLDNÕUE
1.1. Tootja valib 1. tüüpi katsek s valikrežiimi käesoleva liite punktide 2–4 kohaselt, nii et sõiduk suudaks sellega 
katsetsüklit järgida lisa B6 punkti 2.6.8.3.1.2 kohaste kiiruskõvera tolerantside piires. See kehtib sõiduki kõigi 
valikrežiimideg a süst eemide puhul (sh need, mis ei ole vaid ülekandega seotud).
1.2. Tootja esitab vastutav ale asutusele tõendid järgmise kohta:
a)kas vaadeldavat el tingimustel saab kasutada põhirežiimi,
b)milline on vaadeldava sõiduki suur im kiirus
ja vajad use korral:
c)milline on kõikide režiimide kütusekulu ning asjak ohasel juhul CO 2 heite massi ja/või kütusekulu kohta saadud 
tõendit e põhjal tuvastatud parim režiim ja milline on halvim. Vt lisa B6 punkt 2.6.6.3;
d)milline režiim kasutab kõige enam elektr it;
e)milline on tsükli energiatar ve (vastavalt lisa B7 punktile 5, kusjuures sihtkiir us asendatak se tegeliku kiirusega).
1.3. Tootja esitatud tehniliste tõendite alusel ja vastutav a asutuse nõusolekul ei võeta arvesse spetsiaalseid valikrežiime, mis 
ei ole ette nähtud tavakasutuseks, vaid üksnes piiratud eriotstarbeks (nt mäestiku- või hooldusrežiim). Olenemata 
1. tüüpi katseks käesoleva liite punktide 2 ja 3 kohaselt valitud valikrežiimist, ei tohi sõiduk ületada normeer itud 
heitmet e piirnorme ka kõigi teiste edasisuunas sõitmiseks kasutata vate valikrežiimide kasutamise korral.
2. Valikrežiimig a välise laadimisega hübr iidelektr isõidukid ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukid (nagu 
asjak ohane) laetuskulurežiimis
Valikrežiimig a sõidukit el valitakse režiim laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse jaoks järgmist e tingimuste kohaselt.
Käesoleva punkti kohast režiimi valimist on kujutatud joonisel A8.App6/1 oleval voosk eemil.
2.1. Kui sõidukil on põhirežiim, millega saab laetuskulurežiimis järgida etteantud katsetsüklit, tuleb valida see režiim.
2.2. Kui põhirežiimi ei ole või on selline, millega ei saa ettea ntud katsetsüklit laetuskulurežiimis järgida, tuleb katses 
kasutata v režiim valida vastavalt järgmistele tingimust ele:
a)kui sõidukil on ainult üks režiim, millega saab etteantud katsetsüklit laetuskulurežiimis järgida, tuleb valida see 
režiim;
b)kui ettea ntud katsetsüklit saab laetuskulurežiimis järgida mitme režiimiga ja ükski neist ei ole konfigureer itav 
algrežiim, tuleb valida elektr ikulu seisuk ohalt halvim režiim;
c)kui etteantud katsetsüklit saab laetuskulurežiimis järgida mitme režiimiga ja vähemalt kaks neist on 
konfigureer itavad algrežiimid, tuleb neist algrežiimidest valida elektr ikulu seisuk ohalt halvim.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/526 26.11.2021  
2.3. Kui sõidukil ei ole käesoleva liite punktide 2.1 ja 2.2 kohast režiimi, millega etteantud katsetsüklit järgida saab, tuleb 
katsetsüklit lisa B1 punkti 9 kohaselt muuta.
a)Kui on olemas põhirežiim, millega saab muudetud etteantud katsetsüklit laetuskulurežiimis järgida, tuleb valida 
see.
b)Kui põhirežiimi ei ole, aga on muud režiimid, millega saab muudetud etteantud katsetsüklit laetuskulurežiimis 
järgida, tuleb valida neist kõige rohke m elektr it tarbiv . Vähemalt kahe konfigureer itava algrežiimi puhul tuleb 
neist valida elektr ikulu seisuk ohalt halvim.
c)Kui ei ole režiimi, millega oleks võimalik järgida muudetud etteantud katsetsüklit laetuskulurežiimis, tuleb välja 
selgitada suur ima tsüklienergiatarbega režiim(id) ning valida neist suur ima elektr ikuluga režiim.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/527  
Joonis A8.App6/1a ja joonis A8.App6/1b
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite ja välise laadimisega kütuseelemendiga hübr iidsõidukite valikrežiimi valimine (nagu asjak ohane) laetuskulurežiimis katsek s
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/528 26.11.2021  
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/529  
3. Valikrežiimig a välise laadimisega/ laadimiseta hübr iidelektr isõidukid ning välise laadimisega /laadimiseta 
kütuseelemendiga hübr iidsõidukid (nagu asjak ohane) laetushoiurežiimis
Valikrežiimig a sõidukit el valitakse režiim laetushoiurežiimis 1. tüüpi katse jaoks vastav alt järgmist ele tingimust ele.
Käesoleva punkti kohast režiimi valimist on kujutatud joonisel A8.App6/2 oleval voosk eemil.
3.1. Kui sõidukil on põhirežiim, millega saab laetushoiurežiimis järgida etteantud katsetsüklit, tuleb valida see režiim.
3.2. Kui põhirežiimi ei ole või on selline, millega ei saa etteantud katsetsüklit laetushoiurežiimis järgida, tuleb katses 
kasutata v režiim valida vastavalt järgmistele tingimust ele:
a)Kui sõidukil on ainult üks režiim, millega saab etteantud katsetsüklit laetushoiurežiimis järgida, tuleb valida see 
režiim.
b)Kui etteantud katsetsüklit saab laetushoiurežiimis järgida mitme režiimiga ja ükski neist ei ole konfigureer itav 
algrežiim, tuleb normeer itud heitmet e ja CO 2 heite katse teha nii parima kui ka halvima režiimiga. Parima ja 
halvima tulemuseg a režiimid tehakse kindlaks kõikide režiimide CO2 heite kohta saadud tõendite põhjal. CO2 
heide peab olema mõlema režiimi katsetulemuste aritmeetiline kesk mine. Mõlema režiimi katsetulemused 
registreer itaks e.
Tootja soovil võib altern atiivina katsetada sõidukit CO 2 heite poolest halvima valikrežiimiga.
c)Kui etteantud katsetsüklit saab laetushoiurežiimis järgida mitme režiimiga ja vähemalt kaks neist on 
konfigureer itavad algrežiimid, tuleb neist algrežiimidest valida CO2 heite ja kütusekulu seisuk ohalt halvim.
3.3. Kui sõidukil ei ole käesoleva liite punktide 3.1 ja 3.2 kohast režiimi, millega etteantud katsetsüklit järgida saab, tuleb 
etteantud katsetsüklit lisa B1 punkti 9 kohaselt muuta.
a)Kui on olemas põhirežiim, millega saab muudetud etteantud katsetsüklit laetushoiurežiimis järgida, tuleb valida 
see.
b)Kui põhirežiimi ei ole, aga on muud režiimid, millega saab muudetud etteantud katsetsüklit laetushoiurežiimis 
järgida, tuleb valida neist suur ima CO2 heite ja kütusekuluga režiim.
c)Kui ei ole režiimi, millega olek s võimalik järgida muudetud etteantud katsetsüklit laetushoiurežiimis, tuleb välja 
selgitada suur ima tsüklienergiatarbega režiim(id) ning valida neist suur ima CO 2 heite ja kütusekuluga režiim. Kui 
vähemalt kaks neist on konfigureer itavad algrežiimid, tuleb valida neist CO2 heite ja kütusekulu seisuk ohalt 
halvim.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/530 26.11.2021  
Joonis A8.App6/2a ja joonis A8.App6/2b
Valikrežiimi valimine välise laadimisega/laadimiseta hübr iidelektr isõidukitel ning välise laadimisega/laadimiseta kütuseelemendiga hübr iidsõidukitel katseks laetushoiu ­
režiimis
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/531  
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/532 26.11.2021  
4. Valikrežiimiga täiselektr isõidukid
Valikrežiimig a sõidukit el valitakse katses kasutata v režiim vastav alt järgmist ele tingimustele.
Käesoleva punkti kohast režiimi valimist on kujutatud joonisel A8.App6/3 oleval voosk eemil.
4.1. Kui sõidukil on põhirežiim, millega saab järgida etteantud katsetsüklit, tuleb valida see režiim.
4.2. Kui põhirežiimi ei ole või on selline, millega ei saa etteantud katsetsüklit järgida, tuleb katses kasutatav režiim valida 
vastav alt järgmist ele tingimust ele:
a)Kui sõidukil on ainult üks režiim, millega saab ettea ntud katsetsüklit järgida, tuleb valida see režiim.
b)Kui etteantud katsetsüklit saab järgida mitme režiimiga ja ükski neist ei ole konfigureer itav algrežiim, tuleb valida 
elektr ikulu seisuk ohalt halvim režiim.
c)Kui ettea ntud katsetsüklit saab järgida mitme režiimiga ja vähemalt kaks neist on konfigureer itavad algrežiimid, 
tuleb neist algrežiimidest valida elektr ikulu seisuk ohalt halvim.
4.3. Kui sõidukil ei ole käesoleva liite punktide 4.1 ja 4.2 kohast režiimi, millega etteantud katsetsüklit järgida saab, tuleb 
etteantud katsetsüklit lisa B1 punkti 9 kohaselt muuta. Saadud katsetsükkel määratakse kohaldata vaks WLTP 
katsetsükliks :
a)Kui sõidukil on põhirežiim, millega saab muudetud etteantud katsetsüklit järgida, tuleb valida see.
b)Kui põhirežiimi ei ole, aga on muud režiimid, millega saab muudetud etteantud katsetsüklit järgida, tuleb valida 
neist kõige rohk em elektr it tarbiv . Vähemalt kahe konfigureer itava algrežiimi puhul tuleb neist valida elektr ikulu 
seisuk ohalt halvim.
c)Kui ei ole režiimi, millega oleks võimalik muudetud etteantud katsetsüklit järgida, tuleb välja selgitada suur ima 
tsüklienergiatarbega režiim(id) ning valida neist suur ima elektr ikuluga režiim.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/533  
Joonis A8.App6/3a ja joonis A8.App6/3b
Valikrežiimi valimine täiselektr isõidukitel
ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/534 26.11.2021  
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/535  
Liide 7 
Sur uvesinik -kütuseelemendiga hübr iidsõidukite kütusekulu mõõtmine 
1. Üldnõuded
Kütusekulu mõõdetak se käesoleva liite punkti 2 kohase gravimee trilise meet odiga.
Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võib kütusekulu mõõta ka kas rõhu- või voomeet odil. Sel juhul peab 
tootja esitama tehni lised tõendid selle kohta, et kasutatud meet od annab võrdväärsed tulemused. Rõhu- ja 
voomeetodeid on kirjeldatud standardis ISO 23828.
2. Gravimeetr iline meet od
Kütusekulu arvutamisek s mõõdetak se kütusepaagi mass enne ja pärast katset.
2.1. Seadmed ja seadistamine
2.1.1. Seadmet e näide on esitatud joonisel A8.App7/1. Kütusekulu mõõtmiseks kasutatak se ühte või mitut sõidukivälist 
kütusepaaki. Sõidukiväline paak / sõidukivälised paagid ühendataks e sõiduki originaalkütusepaagi ja 
kütuseelementide süstee mi vahelise kütuset oru külge .
2.1.2. Katseks ettevalmistamiseks võib kasutada originaalpaaki või välist vesinikuallikat.
2.1.3. Tankimisrõhk tuleb reguleer ida tootja soovitatud väär tusele.
2.1.4. Gaasitoi te rõhkude vahe torudes vähendatakse miinimumini, kui torusid ümber lülitataks e.
Kui eeldatak se rõhuer inevuse mõju, peavad tootja ja vastutav asutus korrigeeri mise vajad uses kokku leppima.
2.1.5. Kaal
2.1.5.1. Kütusekulu mõõtmiseks kasutata v kaal peab vastama tabelis A8.App7/1 esitatud spetsifikatsioonile.
Tabel A8.App7/1
Analüütilist e kaalude taatlemise kriteer iumid 
Mõõtesüsteem Mõõtesamm Kordustäpsus
Kaal Max 0,1 g Max 0,02 (a)
(a)Kütusekulu (laeta va elektr isalvestussüst eemi laetusaste = 0) katse vältel, massina, standardhälve
2.1.5.2. Kaalu kalibreer itaks e nende tootja esitatud spetsif ikatsioonide kohaselt või vähemalt nii tihti, kui on kirjas tabelis 
A8.App7/2.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/536 26.11.2021  
Tabel A8.App7/2
Mõõter iistade kalibreer imise sagedus 
Mõõter iista kontro ll Inter vall
Kordustäpsus Kord aastas ja põhjaliku hoolduse ajal
2.1.5.3. Olemas peavad olema vibratsiooni ja konvektsiooni mõju vähendamiseks sobivad vahendid (nt vibratsiooni 
summuta v laud või tuuletõke).
Joonis A8.App7/1
Seadmete näide
kus:
1on väline kütuset oide katsek s ettevalmistamise jaoks
2on rõhuregulaator
3on originaalpaak
4on kütuseelementide süsteem
5on kaal
6on sõidukiväline paak / sõidukivälised paagid kütusekulu mõõtmiseks
2.2. Katse käik
2.2.1. Enne katset mõõdetakse sõidukivälise paagi mass.
2.2.2. Sõidukiväline paak ühendataks e sõiduki kütuset oruga vastav alt joonisele A8.App7/1.
2.2.3. Katse ajal peab sõiduk kütust saama sõidukivälisest paagist.
2.2.4. Pärast katset eemaldatakse sõidukiväline paak toru küljest.
2.2.5. Pärast katset mõõdetak se paagi mass, et teada saada, kui palju kütust kulus.
2.2.5.1. Tootja soovil ja vastutav a asutuse nõusolekul võib arvesse võtta ka joonisel A8.App7/1 kujutatud punktide 2 ja 4 
vahel abitor us oleva vesiniku massi muutust, mis on tingitud temperatuur i- ja rõhumuutustest.
2.2.6. Tasakaalustamata kütusekulu laetushoiurežiimis (FC CS,nb ) arvutatak se enne ja pärast katset mõõdetud massi alusel 
järgmiselt:
FCCS,nb ¼g1 – g2
d×100ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/537  
kus:
FC CS,nb on katse käigus mõõdetud tasakaalustamata kütusekulu laetushoiurežiimis (kg / 100 km);
g1 on paagi mass katse alguses (kg);
g2 on paagi mass katse lõpus (kg);
d on katse käigus läbitud teepikkus (km).
2.2.7. (Ainult 1B-tase)
Käesoleva lisa punktides 4.2.1.2.4 ja 4.2.1.2.5 sätestatud kütusekulu FC CS,nb,p arvutatakse eraldi iga üksiku faasi 
kohta, järgides käesoleva liite punkti 2.2. Katse tehakse sõidukiväliste paakidega, mis on ühendatud sõiduki 
kütuset oruga, ning need valmistatakse igaks etapiks eraldi ette.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/538 26.11.2021  
Liide 8 
Täiselektr isõidukite ja välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite elektr ikuluga seotud (toodangu) 
vast avuse kontrollimiseks vajalik e lisavää rtust e arvutamine 
Toodangu vastavus e kontrollimiseks tuleb esitada konkreetsed väär tused, mille arvutamist kirjeldatakse käesolevas liites.
1. TÄISELEK TRISÕIDUKITE ELEK TRIKUL U ARVUT AMINE TOOD ANGU VAST AVUSE KONTR OLLIMISEK S
1.1. Deklareer itaks e järgmine väär tus, mida kasutatakse täiselektr isõidukit e (toodangu) vastav use kontrollimiseks seoses 
elektr ikuluga:
EC DC – i,COP ¼EC DC,first,i ×AF EC,i
kus:
i näitab (kui kasutatak se interpolatsioonimeetodit) väikseima näitajag a sõidukit tähistavat indeks it L 
ja suur ima näitajag a sõiduki indeks it H. Kui interpolats ioonimeetodit ei kasutata, tähistab see 
katsetatud sõidukit ja käesoleva liite punkti 1.2 eiratakse .
EC DC – i,COP on sõiduki i elektr ikulu, mis tuleneb laetava elektr isalvestussüste emi tühjenemisest esimese 
kohaldatava WLTC katsetsükli jooksul, millega kontrollitakse toodangu vastav ust;
EC DC,first,i on käesoleva lisa punkti 4.3 kohane sõiduki i elektr ikulu (Wh/km), mis tuleneb laetava elektr isalves ­
tussüst eemi tühjenemisest esimese kohaldatava WLTC katsetsükli jooksul;
AF EC,i on sõiduki i korrektsioonit egur , mis kompenseer ib erinevuse tüübikinnitusmenetluse käigus pärast 
1. tüüpi katse tegemist deklareer itud laetuskulurežiimi elektr ikulu ja toodangu vastav use 
kontrollimise käigus mõõdetud katsetulemuse vahel,
ning
AF EC,i¼EC WLTC,declared,i
EC WLTC,i
kus
EC WLTC,declared,i on lisa B6 punkti 1.2.3 kohaselt deklareer itud elektr ikulu täiselektr isõidukil i;
EC WLTC,i on käesoleva lisa punkti 4.3.4.2 kohane mõõdetud elektr ikulu sõidukil i.
1.1.1. Kui kasutatakse interpolats ioonimeetodit, on deklareer itud ning suur ima ja väik seima näita jaga sõiduki 
elektr ikuluga seotud toodangu vastav use kontrollimiseks kasutatud väär tused sisendandmet eks individuaalsete 
elektr ikulu väär tuste interpoleer imisel vastavalt käesoleva liite punktile 1.2.
1.2. Täiselektr isõidukite individuaalse elektr ikulu interpolee rimine
(Ainult juhul, kui kasutatak se interpolatsioonimeetodit) Deklareer itakse interpoleer itud elektr ikulu, mida 
kasutatakse toodangu vastav use kontrollimiseks seoses üksiksõiduki elektr ikuluga:
EC DC – ind,COP ¼EC DC – L,COP þKind×ðEC DC – H,COP  – EC DC – L,COP Þ
kus:
EC DC – ind,COP on üksiksõiduki elektr ikulu (Wh/km) toodangu vastavus e kontrollimise jaoks ;
EC DC – L,COP on käesoleva liite punkti 1.1 kohane väikseima näitajag a sõiduki elektr ikulu (Wh/km) toodangu 
vastav use kontrollimise jaoks ;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/539  
EC DC – H,COP on käesoleva liite punkti 1.1 kohane suur ima näita jaga sõiduki elektr ikulu (Wh/km) toodangu 
vastav use kontrollimise jaoks ;
Kind on käesoleva lisa punkti 4.5.3 kohane vaadelda va üksik sõiduki interpolatsioonik ordaja 
kohaldatavas WLTP katsetsüklis.
2. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite elektr ikulu arvutamine toodangu vastavuse kontrollimiseks
Käesolevat punkti kohaldataks e ainult juhul, kui laetuskulurežiimis tehtud 1. tüüpi tüübikinnituskatse esimeses 
tsüklis sisepõlemismootor it ei käivitata. Kui sisepõlemismootor käivitatakse , eiratakse käesolevat punkti.
2.1. Deklareer itaks e järgmine väär tus, mida kasutatakse toodangu vastav use kontrollimiseks seoses välise laadimisega 
hübr iidelektr isõidukite elektr ikuluga:
EC DC,CD – i,COP ¼EC DC,CD,first,i ×AF EC,AC,CD,i
kus:
i näitab (kui kasutatak se interpolats ioonimeetodit) väik seima näita jaga sõidukit tähista vat indeks it L 
ja suur ima näitajag a sõiduki indeks it H. Kui interpolats ioonimeet odit ei kasutata, tähistab see 
katsetatud sõidukit ja käesoleva liite punkti 2.2 eiratakse ;
EC DC,CD – i,COP on sõiduki i elektr ikulu laetuskulurežiimis, mis tuleneb laetava elektr isalvestussüstee mi 
tühjenemisest laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse esimese kohaldata va WLTC katsetsükli jooksul, 
millega kontrollitakse toodangu vastav ust;
EC DC,CD,first,i on käesoleva lisa punkti 4.3 kohane sõiduki i laetuskulurežiimi elektr ikulu (Wh/km), mis tuleneb 
laetava elektr isalvestussüst eemi tühjenemisest laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse esimese 
kohaldatava WLTC katsetsükli jooksul;
AF EC,A C,CD,i on sõiduki i laetuskulurežiimi elektr ikulu korrektsioonitegur , mis kompenseer ib erinevuse 
tüübikinnitusmenetluse käigus pärast 1. tüüpi katse tegemist deklareer itud väär tuse ja toodangu 
vastav use kontrollimise käigus mõõdetud katsetulemuse vahel,
ning
(1A-tase)
AF EC,AC,CD,i ¼ECAC,CD,declared,i
ECAC,CD,i
kus
EC AC,CD,declared,i on lisa B6 punkti 1.2.3 kohaselt deklareer itud laetuskulurežiimi elektr ikulu sõidukil i laetuskulu ­
režiimis 1. tüüpi katses;
EC AC,CD,i on käesoleva lisa punkti 4.3.1 kohane laetuskulurežiimis mõõdetud elektr ikulu sõidukil i 
laetuskulurežiimis 1. tüüpi katses;
(1B-tase)
AF EC,AC,CD,i ¼ECdeclared,i
ECi
kus
EC declared,i on lisa B6 punkti 1.2.3 kohaselt deklareer itud elektr ikulu sõidukil i laetuskulurežiimis 1. tüüpi 
katses;
EC ,i on käesoleva lisa punkti 4.3.3.1 kohane mõõdetud elektr ikulu sõidukil i laetuskulurežiimis 
1. tüüpi katses.
2.1.1. Kui kasutatakse interpolats ioonimeetodit, on deklareer itud ning suur ima ja väik seima näita jaga sõiduki 
elektr ikuluga seotud toodangu vastav use kontrollimiseks kasutatud väär tused sisendandmet eks individuaalsete 
elektr ikulu väär tuste interpoleer imisel vastavalt käesoleva liite punktile 2.2.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/540 26.11.2021  
2.2. Laetuskulurežiimiga seotud individuaalse elektr ikulu interpolee rimine
(Ainult juhul, kui kasutatak se interpolatsioonimeetodit) Deklareer itakse interpoleer itud elektr ikulu, mida 
kasutatakse toodangu vastav use kontrollimiseks seoses üksiksõiduki elektr ikuluga:
EC DC – ind,CD,COP ¼EC DC – L,CD,COP þKind×ðEC DC – H,CD,COP  – EC DC – L,CD,COP Þ
kus:
EC DC – ind,CD,COP on üksiksõiduki laetuskulurežiimi elektr ikulu (Wh/km) toodangu vastavuse kontrollimise 
jaoks ;
EC DC – L,CD,COP on käesoleva liite punkti 2.1 kohane väikseima näitajag a sõiduki laetuskulurežiimi 
elektr ikulu (Wh/km) toodangu vastavuse kontrollimise jaoks;
EC DC – H,CD,COP on käesoleva liite punkti 2.1 kohane suur ima näita jaga sõiduki laetuskulurežiimi 
elektr ikulu (Wh/km) toodangu vastavuse kontrollimise jaoks;
Kind on käesoleva lisa punkti 4.5.3 kohane vaadelda va üksiksõiduki interpolats ioonik orda ja 
kohaldatavas WLTP katsetsüklis.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/541  
LISA B9 
Meeto di sama väärsuse väljaselgita mine 
(Ainult 1A-tase)
1. ÜLDNÕUE
Tootja soovil võib vastutav asutus heaks kiita muud mõõtmismeet odid, kui need annavad käesoleva lisa punkti 1.1 
kohaselt samaväärs eid tulemusi. Vastuta vale asutusele tuleb tõendada kandidaatmeetodi sama väärsust.
1.1. Otsus samaväär suse kohta
Kandidaat meet od loetakse sama väärseks , kui selle mõõte- ja kordustäpsus on sama või parem kui käesolevas eeskir jas 
kirjeldatud meetodil.
1.2. Sama väärsuse väljaselgitamine
Meet odi sama väärsuse väljaselgitamine peab põhinema käesolevas eeskir jas kirjeldatud meetodi ja kandidaatmeet odi 
korrelatsiooniuur ingul. Korrelatsioonikatsetes kasutata vad meet odid peavad olema saanud vastuta va asutuse 
heaksk iidu.
Käesolevas eeskir jas kirjeldatud meetodi ja kandidaatmeetod i mõõte- ja kordustäpsuse väljaselgitamise põhimõte peab 
tuginema ISO 5725 8. lisa 6. osa „Alternatiivsete mõõtmismeet odit e võrdlus“ suunistele.
1.3. Rakendusnõuded (RESER VEERITUD)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/542 26.11.2021  
C LISAD 
Lisa C1. [Reser veer itud]
Lisa C2. [Reser veer itud]ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/543  
LISA C3 
4. tüüpi katse 
Bensiinimooto riga sõidukite kütuseaur uheite määramine 
4. tüüpi katse kord ja tingimused
1. SISSEJUHA TUS
Käesolevas lisas sätestatak se meet od kergsõidukite kütuseaur uheite määramisek s korduval ja korrataval viisil, 
mis vastak s sõiduki tavakasutuse le.
2. Tehnilised nõuded
2.1. Katsek ord hõlmab kütuseaur uheite katset ja kahte lisakatset, millest üks on ette nähtud kütuseaur upüüdur ite 
vanandamiseks (kirjeldus käesoleva lisa punktis 5.1) ning teine kütusepaagi läbilaskvuse kontrollimisek s 
(kirjeldus käesoleva lisa punktis 5.2). Kütuseaur uheite katse abil (joonis C3/4) määratak se ööpäevase 
temperatuur i kõikumise ja kuumalt seisma jätmist e tagajärjel parkimisel eralduvad süsivesinikuaur ud.
2.2. Kui kütusesüste em sisaldab mitut kütuseaur upüüdur it, kehtivad kõik käesoleva lisa nõuded nende kõigi kohta.
3. SÕIDUK
Sõiduk peab olema tehniliselt korras, sisse sõidetud ning selle läbisõit enne katset peab olema vähemalt 
3 000 km. Kütuseaur uheite määramisel registreer itakse tüübikinnitusmenetluses kasutata va sõiduki läbisõit ja 
vanus. Kütuseaur uheiteohje süstee m peab sõiduki sissesõitmise ajal olema ühendatud ja korrektselt toimiv. 
Vanandatav kütuseaur upüüdur ei tohi sõiduki sissesõitmise ajal olla paigaldatud.
Käesoleva lisa punktides 5.1–5.1.3.1.3 kirjeldatud korras vanandatav kütuseaur upüüdur ei tohi olla 
paigald atud enne käesoleva lisa punkti 6.5.1 kohast kütusepaagi tühjendamist ja taastäitmist.
4. KATSEV ARUSTUS, KALIBREERIMISNÕUDED JA INTER VALLID
Kui käesolevas punktis ei ole sätestatud teisiti, kalibreer itaks e katsetamiseks kasutatavad seadmed enne nende 
esmak ordset kasutamist ja seejärel sobivat e hooldusinter vallide taga nt. Sobiv hooldusinter vall peab olema kas 
seadme tootja soovitus või kooskõlas hea insener itavag a.
4.1. Rull-veojõuste nd
Rull-veojõuste nd peab vastama lisa B5 punktide 2–2.4.2 nõuet ele.
4.2. Kütuseaur uheite mõõtmise kamber
Kütuseaur uheite mõõtmise kamber peab olema gaas e mitteläbilas kev ristkülikukujuline mõõte kamber , 
millesse katsetatav sõiduk ära mahub. Sõiduk peab olema igalt küljelt ligipääsetav ning kamber peab olema 
tihendatud ja käesoleva lisa punkti 4.2.3.3 kohaselt gaasi mitteläbi laskev . Kam bri sisepind peab olema 
mitteläbi laskev ega tohi süsivesinikeg a reage erida. Temperatuuri ohje süstee m peab suutma reguleer ida kambr i 
õhute mperatuur i, järgides kogu katse vältel eri aegade jaoks ettenähtud temperatuur i, ning selle keskmine 
lubatud kõrvalekalle kogu katses on 1 °C.
Ohjesüst eem seadistatakse nii, et see tagaks temperatuur i sujuva muutumise ning et esineks võimalikult vähe 
temperatuur i ületamist, kõikumist ja ebastabiilsust võrreldes ümbr itseva kesk konna soovitud pikaa jalise 
temperatuur iprofiiliga. Sisepindade temperatuur ei tohi ööpäevases heitmekatses olla alla 5 °C ega üle 55 °C.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/544 26.11.2021  
Seinak onstr uktsioon peab olema selline, mis soodustab soojuse haju mist. Kuumalt seisma jätmise katses ei 
tohi sisepindade temperatuur olla alla 20 °C ega üle 52 °C.
Kambr i temperatuur i muutust est tingitud ruumalamuutust e võimaldamiseks võib kasutada kas muutuva või 
fikseer itud ruumalag a kambr it.
4.2.1. Muutuva ruumalag a kamber
Muutuva ruumalaga kamber paisub ja tõmbub kokku vastava lt temperatuur i muutumisele. Kak s võimalust, 
kuidas siser uumala muutumist võimaldada, on liikuv(ad) paneel(id) või n-ö lõõtsk ompen saator , mille puhul 
paisub või tõmbub kokku kambr is asuv õhku mitteläbilask ev kott (või kotid), millel on õhuvahetus 
välisk eskk onnaga. Ruumalamuutusteg a arvestav konstr uktsioon peab tagama ettenähtud temperatuur i­
vahemikus kambr i puutumatuse, nagu nõutud käesoleva lisa punktis 4.2.3.
Ruumalamuutust e arvestamise meet od peab tagama, et kambr i siserõhu ja välise baromeetr ilise õhurõhu 
vaheline erinevus ei ületaks ±0,5 kPa.
Kambr it peab saama n-ö lukustada kindlale ruumalale. Katseaegseid temperatuur i ja baromeetr ilise õhurõhu 
muutusi arvestades peab muutuva ruumalag a kamber suutma paisuda 7 % oma nimir uumalast (vt käesoleva 
lisa punkt 4.2.3.1.1).
4.2.2. Muutumatu ruumalag a kamber
Muutumatu ruumalaga kamber tuleb ehitada jäikadest paneelidest, mis säilitavad selle ruumala ja vastav ad 
allpool esitatud nõuet ele.
4.2.2.1. Kambr il peab olema väik ese püsiva kiirusega väljatõmme, kust õhk kogu katse ajal välja liigub. Väljuva õhu 
asendamiseks võib kasutada sissepuhet, mis varustab ruumi ümbr itseva õhug a. Sissepuhet filtreer itaks e 
aktiivsüsinikug a, et tagada suhteliselt püsiv süsivesinike tase. Ruumalamuutust e arvestamise meet od peab 
tagama, et kambr i siserõhu ja välise baromeetr ilise õhurõhu vaheline erinevus jääks 0 ja –0,5 kPa vahele.
4.2.2.2. Seadmed peavad suutma mõõta süsivesinike massi sissepuhk es ja väljatõmbes 0,01-grammise 
lahutusvõimeg a. Kam brist välja viidud ja sinna sisse lastud õhust esinduslik e proovide võtmisek s võib 
kasutada kottideg a proov ivõtusüste emi. Alter natiivina võib sissepuhke - ja väljatõmbeõhku pidevalt 
analüüsida, kasutades leekionisatsioonidetekt orit koos voo mõõtmisega , et eemaldatud süsivesinikud oleks 
pidevalt registreer itud.
4.2.3. Kambr i kalibreer imine
4.2.3.1. Algne kambr i siser uumala määramine
4.2.3.1.1. Enne esmast kasutamist tuleb kambr i siser uumala määrata järgmiselt.
Kambr i sisemõõtmed mõõdetak se hoolikalt, võtt es arvesse kõiki erisusi (nt diagonaaltoed ). Nende mõõtude 
alusel arvutatakse kambr i siser uumala.
Muutuva ruumalag a kamber tuleb lukustada kindlale ruumalale, kui seda hoitakse ümbr itseva õhu 
temperatuur il 30 °C või tootja soovil 29 °C. See deklareer itud nimir uumala peab olema korduvalt saavu tatav 
±0,5 % täpsuseg a.
4.2.3.1.2. Netos iseruumala saamiseks lahutataks e kambr i siser uumalast 1,42 m3. Teise võimalusena võib 1,42 m3 asemel 
kasutada avatud pagasiruumi ja akendeg a katsetatava sõiduki ruumala.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/545  
4.2.3.1.3. Kambr it tuleb kontrollida käesoleva lisa punkti 4.2.3.3 kohaselt. Kui propaani mass ei vasta sisselastavale 
massile ±2 % täpsusega, tuleb võtta parandusmeetmeid.
4.2.3.2. Kambr i heitmef ooni arvutamine
Selle toim inguga teha kse kindlaks, et kamber ei sisalda mater jale, mis eraldavad märkimisväärses koguses 
süsivesinikk e. Kontroll tehakse kambr i kasutusele võtmisel, pärast kõiki selles teht ud toiminguid, mis võivad 
selle heitmef ooni mõjutada, ja vähemalt kord aastas.
4.2.3.2.1. Muutuva ruumalag a kamber võib töötada kas lukustatud või lukustamata ruumalag a, nagu kirjeldatud 
käesoleva lisa punktis 4.2.3.1.1. Kogu allpool nimetatud neljatunnise ajavahemiku jooksul hoitak se 
ümbr itsevat õhku temperatuur il 35 ± 2 °C või tootja soovil 36 ± 2 °C.
4.2.3.2.2. Muutumatu mahuga kambr il peavad sissepuhe ja väljatõmme kasutamise ajal suletud olema. Kogu allpool 
nimetatud neljatunnise ajavahemiku jooksul hoitakse ümbr itsevat õhku temperatuur il 35 ± 2 °C või tootja 
soovil 36 ± 2 °C.
4.2.3.2.3. Enne neljatunnist proovivõttu heitmef ooni määramisek s võib kamber olla tehtud õhutihedaks ja selles võib 
kuni 12 tundi töötada õhku segav ventilaator .
4.2.3.2.4. Analüsaat or (kui nõuta v) tuleb kalibreer ida ning seejärel teha nulli ja tundlikkuse korrektsioon.
4.2.3.2.5. Kambr it tuleb läbi puhuda seni, kuni saadak se muutumatu süsivesinike näit, ja segamisventilaator lülitataks e 
sisse, kui seda ei ole juba varem tehtud.
4.2.3.2.6. Seejärel kamber tihendatakse ning mõõdetak se süsivesinike foonik ontsentratsioon, temperatuur ja 
baromeetr iline õhurõhk. Neid kasutatak se kambr i fooni arvutamise algnäitudena: CHCi, Pi ja Ti.
4.2.3.2.7. Tööta va segamisventilaatori ga kambr il lastakse seista neli tundi segamatult.
4.2.3.2.8. Kohe pärast seda mõõdetakse kambr is sama analüsaatoriga süsivesinik e kontsentratsiooni. Samuti 
mõõdetakse temperatuur ja baromeetr iline õhurõhk. Need on lõppnäidud: CHCf, Pf ja Tf.
4.2.3.2.9. Katseaegne süsivesinike massi muutus kambr is tuleb arvutada käesoleva lisa punkti 4.2.3.4 järgides ja see ei 
tohi ületada 0,05 g.
4.2.3.3. Kambr i kalibreer imine ja süsivesinikepida vuse katse
Kambr i kalibreer imise ja süsivesinike pidavuse katsega kontrollitakse käesoleva lisa punkti 4.2.3.1 kohaselt 
arvutatud ruumala ja lekkivust. Kam bri lekkivust kontrollitakse kasutusele võtmisel, pärast kõiki selles tehtud 
toiminguid, mis võivad mõjutada selle terviklikkust, ja pärast seda vähemalt kord kuus. Kui kuus järjestikust 
igakui st lekkek ontrolli on tehtud ja parandusmeetmeid pole olnud vaja, võib kambr i lekkivust kontrollida 
kord kvar talis, kuni parandusmeetmed on vajalikud.
4.2.3.3.1. Kambr it tuleb läbi puhuda seni, kuni saadak se muutumatu süsivesinik e kontsentratsioon. Segamisve ntilaator 
lülitatakse sisse, kui seda ei ole juba varem tehtud. Süsivesinik e analüsaatori nulli korrigeeri takse (vajaduse 
korral ka kalibreer itaks e) ja korrigeeritak se selle tundlikkust.
4.2.3.3.2. Muutuva ruumalag a kamber tuleb lukustada nimir uumala asendisse. Muutumatu ruumalaga kambr il suletakse 
väljatõmme ja sissepuhe.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/546 26.11.2021  
4.2.3.3.3. Seejärel lülitataks e sisse ümbr itseva õhu temperatuur i ohjamise süsteem (kui see juba ei ole töös) ja määratakse 
algtemperatuuri ks 35 °C või tootja soovil 36 °C.
4.2.3.3.4. Kui kambr is on ühtlane temperatuur 35 ± 2 °C või tootja soovil 36 ± 2 °C, tihendatakse kamber ning 
mõõdetakse foonik ontsentratsioon, temperatuur ja baromeetr iline õhurõhk. Neid kasutatakse kambr i 
kalibreer imise algnäitudena: CHCi, Pi ja Ti.
4.2.3.3.5. Kambr isse lastakse umbes 4 g propaani. Propaani massi tuleb mõõta mõõte- ja kordustäpsusega ±2 % 
mõõdetud väär tusest.
4.2.3.3.6. Kambr i sisul lastakse viis minutit seguneda ning seejärel mõõdetakse süsivesinike kontsentratsiooni, 
temperatuur i ja baromeetr ilist õhurõhku uuesti. Neid kasutatak se kambr i kalibreer imise näitudena CHCf, Pf ja 
Tf ning lekke kontrolli algnäitudena CHCi, Pi ja Ti.
4.2.3.3.7. Käesoleva lisa punktide 4.2.3.3.4 ja 4.2.3.3.6 kohaselt võetud näitude ning käesoleva lisa punktis 4.2.3.4 
esitatud valemi alusel arvutatak se kambr is oleva propaani mass. See peab jääma käesoleva lisa punkti 
4.2.3.3.5 kohaselt mõõdetud propaani massist ±2 % piiresse.
4.2.3.3.8. Muutuva ruumalaga kambr il tuleb nimir uumala lukk lahti teha. Muutumatu ruumalaga kambr il avatakse 
väljatõmme ja sissepuhe.
4.2.3.3.9. Seejärel (15 minuti jooksul pärast kambr i tihendamist) alustatakse ümbr itseva õhu temperatuur i muutmist 
24 tunni jooksul 35 °C kuni 20 °C ja tagasi 35 °C juurde või tootja soovil 35,6 °C kuni 22,2 °C ja tagasi 35,6 ° 
C juurde, järgides käesoleva lisa punktis 6.5.9 sätes tatud prof iili või altern atiivset prof iili (lubatud 
kõrvalekalded on käesoleva lisa punktis 6.5.9.1).
4.2.3.3.10. 24-tunnise perioodi lõppemisel mõõdetak se ja registreer itaks e süsivesinike lõplik kontsentratsioon, 
temperatuur ja baromeetr iline õhurõhk. Need on süsivesinike pidavuse kontrolli lõppnäidud: CHCf, Pf ja Tf.
4.2.3.3.11. Käesoleva lisa punktis 4.2.3.4 esitatud valemit kasutades arvutatakse käesoleva lisa punktide 
4.2.3.3.6 ja 4.2.3.3.10 kohaselt võetud näitude põhjal süsivesinik e mass. Mass ei tohi erineda käesoleva lisa 
punkti 4.2.3.3.7 kohasest süsivesinike massist üle 3 %.
4.2.3.4. Arvutused
Kambr i süsivesinik e fooni ja lekkivuse määramiseks kasutatak se kambr is olevat e süsivesinik e massi 
netomuutust. Süsivesinik e kontsentratsiooni, temperatuur i ja baromeetr ilise õhurõhu alg- ja lõppnäitude 
alusel arvutatakse massi muutus.
Arvutada tuleb kas käesoleva lisa punktis 7.1 või punktis 7.1.1 esitatud võrrandi järgi, kasutades järgmist V 
väär tust.
V on kambr i netoruumala (m3).
4.3. Analüüsisüste emid
Analüüsisüste emid peavad vastama käesoleva lisa punktide 4.3.1–4.3.3 nõuetel e.
Süsivesinik e pidevmõõtmine ei ole kohustuslik , kui ei kasutata püsiva ruumalaga kambr it.
4.3.1. Süsivesinik e analüsaatorET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/547  
4.3.1.1. Kambr i siseõhku jälgitak se süsivesinike leekionisatsioonidet ektori abil. Gaasiproo v võetak se kambr i ühe 
külgseina või katuse keskpunktist ja möödav ool lastak se kambr isse tagasi, eelistatavalt segamisventilaat orist 
vahetult allavoolu.
4.3.1.2. Süsivesinik e analüsaatori reagee rimisaeg peab olema selline, et kuni 90 % lõppnäit saadak se kiiremini kui 
1,5 sekundig a. Selle stabiilsus peab kõigis töövahemikes nullis ja 80 ± 20 % juures skaala lõppväär tusest 
olema 15 minuti jooksul parem kui 2 % skaala lõppväär tusest.
4.3.1.3. Analüsaat ori kordustäpsus väljendatuna ühe standardhälbena peab nullis ja 80 ± 20 % juures skaala 
lõppväär tusest olema kõigis kasutata vates vahemikes parem kui ±1 % skaala lõppväär tusest.
4.3.1.4. Analüsaat ori töövahemikud tuleb valida sellised, et mõõtmisel, kalibreer imisel ja lekke kontrollis oleks taga tud 
parim lahutusvõime.
4.3.2. Süsivesinik e analüsaator i andmesalvestussüste em
4.3.2.1. Süsivesinik e analüsaatoril peab olema seade, mis salvestab elektr ilise väljundsignaali kas lintmeer iku või muu 
andmet öötlussüsteemi abil vähemalt kord minutis. Salvestussüsteemi tööomadused peavad olema 
registreer itava signaalig a võrreldes vähemalt sama väärsed ning see peab registreer ima tulemused jäädav alt. 
Registreer imisel peab olema positiivne märg e kuumalt seisma jätmise või ööpäevase heitmekatse alguse ja 
lõpu kohta (sh proovivõtuperi oodide algus ja lõpp koos iga katse alguse ja lõpu vahelise ajag a).
4.3.3. Süsivesinik e leekionisatsioonidetekt ori kontrollimine
4.3.3.1. Detektori reagee ringu optimeeri mine
Leekionisatsioonidet ektor reguleer itakse tootja soovituste kohaselt. Kõige tavalisemas tööpiirk onnas tuleb 
reage eringu optimeer imiseks kasutada õhu ja propaani segu.
4.3.3.2. Süsivesinik e analüsaator i kalibreer imine
Analüsaat ori kalibreer imisel tuleb kasutada õhu ja propaani segu ning sünteetilist õhku. Vt lisa B5 punkt 6.2.
Kõiki tavaliselt kasutatavaid tööpiirk ondi kalibreer itakse käesoleva lisa punktide 4.3.3.2.1–4.3.3.2.4 kohaselt.
4.3.3.2.1. Kalibreer imiskõver koostatakse vähemalt viie kalibreer imispunkti alusel, mis jaotuvad üle tööpiirk onna 
võimalikult ühepikkust e vahedega . Suur ima kontsentratsiooniga kalibreer imisg aasi nominaalne 
kontsentratsioon peab olema vähemalt 80 % skaala lõppväär tusest.
4.3.3.2.2. Kalibreer imiskõver arvutatakse vähimr uutude meet odil. Kui saadud polünoomi aste on üle 3, peab kalibreer i­
mispunktide arv olema astmest vähemalt kahe võrra suurem.
4.3.3.2.3. Kalibreer imiskõver ei tohi erineda ühegi kalibreer imisgaasi nimiväär tusest üle ±2 %.
4.3.3.2.4. Kasutades lisa B5 punkti 5 alusel saadud polünoomi korda jaid, koostatakse tabel, kus on näidud ja tegelik 
kontsentratsioon (inter vallidega kuni 1 % skaala lõppväär tusest). Seda tehakse iga kalibreer itud 
mõõte vahemiku kohta. Tabel peab sisaldama ka muid asjak ohaseid andmeid, nagu:
a)kalibreer imise kuupäev , tundlikkuse ja nulli korrigeeri mise poten tsiomeetr i näidud (asjak ohasel juhul);
b)nominaalskaala;
c)iga kasutatud kalibreer imisgaasi kontrollandmed;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/548 26.11.2021  
d)iga kasutatud kalibreer imisgaasi tegelik ja mõõdetud väär tus koos protsendilise erinevuseg a;
e)leekionisatsioonidet ektori kütus ja tüüp;
f)õhurõhk leekionisatsioonidet ektoris.
4.3.3.2.5. Kui vastutav ale asutusele on võimalik tõestada, et samaväärseid tulemusi annab ka mõni muu tehnoloogia (nt 
arvuti, elektrooniline mõõtepi irkonna ümberlüliti), võib kasutada ka seda.
4.4. Temperatuuri registreer imise süst eem
Temperatuuri registreer imise süst eemid peavad vastama käesoleva lisa punktide 4.4.1–4.4.5 nõuet ele.
4.4.1. Temperatuuri andur id registreer ivad kambr is oleva temperatuur i kahest punktist ja need andur id on 
ühendatud nii, et kuvatak se nende kesk mine väär tus. Mõõt epunktid asuvad umbes 0,1 m kaugusel kambr i 
kummagi külgseina vertikaalsest keskjoonest, kõrgusel 0,9 ± 0,2 m.
4.4.2. Kui kasutatak se bensiinikanistr it, nagu kirjeldatud käesoleva lisa punktis 6.5.5.3, registreer itaks e kütusepaagi 
(või -paakide) temperatuur paagisisese andur iga (käesoleva lisa punkt 6.1.1).
4.4.3. Temperatuuri d tuleb kogu kütuseaur uheite mõõtmise käigus registreer ida või sisestada andmet öötlussüsteemi 
vähemalt kord minutis.
4.4.4. Temperatuuri registreer imise süst eemi mõõtet äpsus peab olema ±1,0 K ja lahutusvõime ±0,4 K.
4.4.5. Registreer imise või andmet öötluse süst eemi ajaline lahutusvõime peab olema ±15 sekundit.
4.5. Rõhu registreer imise süsteem
Rõhu registreer imise süsteem peab vastama punktide 4.5.1–4.5.3 nõuetele.
4.5.1. Katseala baromeetr ilise rõhu ja kambr i siserõhu erinevus (Δp) tuleb kütuseaur uheite mõõtmise käigus 
registreer ida või sisestada andmet öötlussüsteemi vähemalt kord minutis.
4.5.2. Rõhu registreer imise süsteemi mõõtetäpsus peab olema ±0,3 kPa ja lahutusvõime ±0,025 kPa.
4.5.3. Registreer imis- või andmetöötlussüs teemi ajaline lahutusvõime peab olema ±15 sekundit.
4.6. Ventilaatorid
Ventilaatorid peavad vastama käesoleva lisa punktide 4.6.1 ja 4.6.2 nõuet ele.
4.6.1. Kambr is olevat e süsivesinik e kontsentratsiooni peab olema võimalik vähendada ümbr itseva keskk onna 
tasemele, kui kasutada üht või mitut ventilaat orit või puhur it, kambr i uks(ed) avatu d.
4.6.2. Kambr is peab olema üks või mitu 0,1–0,5 m3/s võimsusega ventilaatori t või puhur it, millega kambr i õhk 
põhjalikult segada. Mõõtmise ajal peab kambr is olema võimalik hoida ühtlast temperatuur i ja süsivesinik e 
kontsentratsiooni. Ventilaat orid ega puhur id ei tohi puhuda otse kambr is olevale sõidukile.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/549  
4.7. Kalibreer imisgaasid
Gaasid peavad vastama käesoleva lisa punktide 4.7.1 ja 4.7.2 nõuet ele.
4.7.1. Kalibreer imiseks ja mõõtmiseks peab olema võimalik kasutada järgmisi puhtaid gaase:
sünt eetiline õhk: (puhtus < 1 ppm C1 ekvivalenti, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO 2, ≤ 0,1 ppm NO);
hapnikusisaldus 18 ja 21 mahuprotsendi vahel.
Süsivesinik e analüsaatori gaaskütus: (40 ± 2 % vesinikku ja tasakaalustav at heeliumit alla 1 ppm C1 
ekvivalendi, alla 400 ppm CO 2);
propaan (C3H8): minimaalne puhtus 99,5 %;
butaan (C4H10): minimaalne puhtus 98 %;
lämmastik (N2) : minimaalne puhtus 98 %;
4.7.2. Kalibreer imis- ja mõõteulatuse määramise gaasid peavad olema propaani (C3H8) ja sünt eetilise õhu segu. 
Kalibreer imisgaasi tegelik kontsentratsioon ei tohi deklareer itud väär tusest erineda üle 2 %. Gaasij aotur i 
kasutamisel saadud lahjendatud gaas ide mõõtmise täpsus ei tohi erineda tegelikust väär tusest üle ±2 %. 
Käesoleva lisa punktides 4.2.3 ja 4.3.3 nimetatud kontsentratsioonide saamiseks võib kasutada ka 
gaasijaotur it, milles kasutatak se lahjendusgaasina sünt eetilist õhku.
4.8. Kütuseaur upüüdur i kaal rõhualandusest tingitud kao ülevoolu mõõtmiseks
Kaalu mõõtetäpsus peab olema ±0,02 g.
4.9. Kütusepaagi soojendus (ainult bensiinikanistr i kasutamise korral)
4.9.1. Sõiduki paagis/paakides olevat kütust soojendatakse reguleer itava soojusallikaga, näiteks sobib 2 000 W 
soojendusmatt. Küttesüst eem peab soojendama kütusepaagi seinu allpool kütusepiir i ühtlaselt, et kütus 
mõnest kohast üle ei kuumeneks. Kütusepiir ist ülevalpool olevat auru ei soojendata.
4.9.2. Paagi soojendusseade peab suutma soojendada kütust 60 minuti jook sul 16 °C juurest 14 °C võrra, kui 
temperatuur iandur on käesoleva lisa punktis 4.9.3 sätestatud kohas. Soojendussüste em peab paagi 
soojendamise käigus suutma hoida kütuse temperatuur i nõutust ±1,5 °C piires.
4.9.3. Sõiduki kütusepaaki tuleb lekke id tekitamat a panna temperatuur iandur , millega mõõta paagis oleva kütuse 
temperatuur i 40 % täidetud paagi kütusepiir i alla jääva osa keskelt.
5. Kütuseaur upüüdur i katsestendi l vanandamise ja läbilaskvusteguri määramise kord
5.1. Kütuseaur upüüdur i vanandamine katsestendi l
Enne kuumalt seisma jätmist ööpäevase kao mõõtmiseks tuleb kütuseaur upüüdur it vanandada joonisel C3/1 
kujutatud viisil.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/550 26.11.2021  
Joonis C3/1
Kütuseaur upüüdur i katsestendil vanandamise käik
5.1.1. Temperatuuri ga vanandamine
Kütuseaur upüüdur it hoitak se spetsiaalses kambr is muutuvas temperatuur ivahemikus alate s –15 °C kuni 60 °C 
ja tagasi. Temperatuur id –15 °C ja 60 °C peavad püsima 30 minutit. Iga tsükk el peab kestm a 210 minutit (vt 
joonis C3/2).
Temperatuuri muut peab olema võimalikult lähedal 1 °C/min. Kütuseaur upüüdur it ei tohi läbida mingi 
mehaaniliselt tekitatud õhuvool.
Temperatuuri tsüklit korrataks e järjest 50 korda. Kokku kestab selline vanandamine 175 tundi.
Joonis C3/2
Temperatuur iga vanandamise tsükkel
5.1.2. Vibratsiooniga vanandamine
Pärast temperatuur iga vanandamist raputatakse kütuseaur upüüdur it sõidukisse paigaldat ud asendis 
vertikaalsuunas ruutk eskmise kogukiirendusega (Grms) > 1,5 m/s2 ja sagedusega 30 ± 10 Hz. Katse peab 
kestma 12 tundi.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/551  
5.1.3. Kütusear udega vanandamine ja BWC300 väljaselgitamine
5.1.3.1. Vanandamine seisneb korduvas kütuseaur udega täitmises ja labor iõhuga läbipuhumises.
5.1.3.1.1. Pärast temperatuur i ja vibratsiooniga vanandamist vanandataks e kütuseaur upüüdur it veel ka käesoleva lisa 
punktis 5.1.3.1.1.1 sätes tatud müügil oleva kütuse ja lämmastiku või õhu seguga, mille mahust 50 ± 15 % 
moodusta vad kütuseaur ud. Kütuseaur uga täitmise kiirus peab olema 60 ± 20 g/h.
Püüdur täidetakse 2 g adsorbaadi läbilöögini. Alte rnatiivina loetakse püüdur täitunuks, kui süsivesinike 
kontsentratsioon väljalaskea va juures jõuab 3 000 ppm-ni.
5.1.3.1.1.1. Selles katses kasutatava müügil oleva kütuse järgmised näitajad peavad vastama samadele nõuetel e nagu 
etalonkütusel:
a)tihedus temperatuur il 15 °C;
b)aururõhk;
c)destilleer imine (70 °C, 100 °C, 150 °C);
d)süsivesinik e analüüs (üksnes olefiinid, aromaatsed süsivesinikud ja benseen);
e)hapnikusisaldus;
f)etanoolisisaldus.
5.1.3.1.2. Kütuseaur upüüdur puhutakse läbi 5–60 minutit pärast täitumist 25 ± 5 liitri heitmekatselabor i õhuga minutis, 
kuni sellest on läbi käinud 300k ordne maht.
5.1.3.1.3. Käesoleva lisa punktides 5.1.3.1.1 ja 5.1.3.1.2 kirjeldatut korrataks e 300 korda, misjärel loetakse püüdur 
stabiliseer ituks.
5.1.3.1.4. Butaani adsorbeer imise võime (BWC) mõõtmine seoses käesoleva eeskir ja punkti 6.6.3 kohase 
kütuseaur uheite tüüpk onnag a koosneb järgmist est toimin gutest.
a)Stabiliseer itud kütuseaur upüüdur täidetaks e 2 g adsorbaadi läbilöögini ja puhutakse seejärel vähemalt 5 
korda läbi. Täitmiseks kasutatak se segu, mis koosneb 50 mahuprotsendist butaanist ja 50 mahuprotsendist 
lämmastikust. Segu lastakse püüdur isse sellise kiiruseg a, et tunnis jõuaks sinna 40 grammi butaani.
b)Läbipuhumisel tuleb järgida käesoleva lisa punkti 5.1.3.1.2.
c)BWC tuleb registreer ida pärast iga täitmist.
d)BWC300 arvutatakse viie viimase BWC keskmisena.
5.1.3.2. Kui vanandatava kütuseaur upüüdur i annab tarnija, teavitab tootja sellest enne vastutavat asutust, et viimane 
saaks jälgida iga vanandamisetappi.
5.1.3.3. Tootja esitab vastutav ale asutust ele katsear uande, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:
a)aktiivsöe liik;
b)täitmise kiirus;
c)kütuse spetsifikatsioon.
5.2. Kütusepaagi läbipaistvust egur i kindlaksteg emine (vt joonis C3/3)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/552 26.11.2021  
Joonis C3/3
Läbilaskvus tegur i määramine
5.2.1. Tüüpk onda esinda v kütusepaak valitakse välja ja kinnitatakse stendile samas asendis, nagu see on paigalda tud 
sõidukisse. Paak täidetaks e 40 ± 2 % ulatuses nimimahust etalonkütusega temperatuur il 18 ± 2 °C. Stend koos 
kütusepaagig a pannakse kolmeks nädalaks spetsiaalsesse ruumi, mille temperatuur i hoitakse pidevalt 40 ± 2 ° 
C juures.
5.2.2. Kolmanda nädala lõpus paak tühjendatakse ja täidetaks e 40 ± 2 % ulatuses nimimahust etalonkütusega 
temperatuur il 18 ± 2 °C.
6–36 tunni jooksul pannakse stend koos kütusepaagig a mõõtmiskambr isse. Selle perioodi viimased 6 tundi 
peab paaki ümbr itseva õhu temperatuur olema 20 ± 2 °C. Kam bris tehakse käesoleva lisa punktis 6.5.9 
kirjeldatud korra kohane esimene 24 tundi kest ev katse. Kütusepaagis olevad kütuseaur ud lastakse kambr ist 
välja, et paagi ventilatsioonist tingitud heidet ei arvestataks läbilaskvuse hulka. Mõõdetaks e ja registreer itaks e 
süsivesinik e heide, mille tähis on HC 3W.
5.2.3. Stend koos kütusepaagig a pannakse ülejäänud 17 nädalak s taas spetsiaalsesse ruumi, mille temperatuur i 
hoitakse pidevalt 40 ± 2 °C juures.
5.2.4. Seitsmet eistkümnenda nädala lõpus paak tühjendatakse ja täidetakse 40 ± 2 % ulatuses nimimahust 
etalonkütusega temperatuur il 18 ± 2 °C.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/553  
6–36 tunni jooksul pannakse stend koos kütusepaagig a mõõtmiskambr isse. Selle perioodi viimased 6 tundi 
peab paaki ümbr itseva õhu temperatuur olema 20 ± 2 °C. Kam bris tehakse käesoleva lisa punktis 6.5.9 
kirjeldatud korra kohane esimene 24 tundi kest ev katse. Kütusepaaki ventileer itaks e kambr ist välja, et paagi 
ventilatsioonist tingitud heidet ei arvestataks läbilaskvuse hulka. Mõõdetaks e ja registreer itaks e süsivesinike 
heide, mille tähis on seek ord HC 20W.
5.2.5. Läbilaskvust egur on HC 20W ja HC 3W vahe (g ööpäevas) (kolme tüvenumbr iga), mis arvutatak se järgmiselt:
PF¼HC 20w – HC 3W
5.2.6. Kui läbilaskvust egur i määrab tarnija, teavitab sõiduki tootja sellest enne vastutavat asutust, et viimane saak s 
määramist tarnija juures jälgida.
5.2.7. Tootja esitab vastutav ale asutust ele katsear uande, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:
a)katsetatud kütusepaagi täielik kirjeldus (sh teave katsetatud paagi tüüp, kas paak on metallist, ühekihilisest 
mittem etallist või mitmekihiline ning milliseid mater jale on paagi ja selle lisade valmistamisek s on 
kasutatud);
b)iga nädala kesk mine vanandamistem peratuur;
c)kolmandal nädalal mõõdetud süsivesinikud (HC 3W);
d)20. nädalal mõõdetud süsivesinikud (HC 20W);
e)saadud läbilaskvustegur (PF).
5.2.8. Alternatiivina käesoleva lisa punktidele 5.2.1–5.2.7 võivad mitmekihilisi või metallpaake kasuta vad tootjad 
kasutada eespool osutatud täieliku mõõtmise asemel etteantud läbilaskvustegur it (APF):
mitmekihilise/metallpaagi APF = 120 mg / 24 h
Kui tootja otsustab kasutada etteantud läbilaskvustegur it, esitab ta vastutav ale asutusele kinnituse, milles on 
selgelt mainitud paagi tüüp ja kasutatud mat erjalid.
6. KUUMAL T SEISMA JÄTMISE JA ÖÖP ÄEV ASE KAO MÕÕTMISE KORD
6.1. Sõiduki ettevalmistamine
Sõiduk valmistatak se ette, järgides käesoleva lisa punkte 6.1.1 ja 6.1.2. Tootja soovil ja vastutava asutuse 
heakskiidul võidakse enne katset kütusega mitteseotud heitmef ooni allikaid (nt värv, liimid, plast, kütuse- või 
kütuseaur uvooli kud ja -torud, rehvid jm kummist või polümeer ist osised) vähendada sõiduki puhul 
tavapärasele tasemele (nt rehvi kuumt öötlusega sobiva ajavahemiku vältel temperatuur il 50 °C või üle selle, 
sõiduki kuumt öötlusega või klaasipesuvedeliku väljalaskmisega).
Hermeetilise kütusepaagi puhul tuleb kütuseaur upüüdur id paigaldada nii, et ligipääs neile ning nende 
ühendamine/lahtiühendamine olek s lihtne.
6.1.1. Sõiduk tuleb enne katset mehaaniliselt ette valmistada järgmiselt:
a)sõiduki väljalask esüsteemis ei tohi esineda lekkeid;
b)sõiduki võib enne katset auruga puhastada;
c)bensiinikanistr i kasutamise korral (käesoleva lisa punkt 6.5.5.3) tuleb sõiduki kütusepaaki panna 
temperatuur iandur , millega mõõta paagis oleva kütuse temperatuur i 40 % täidetud paagi kütusepiir i alla 
jääva osa kesk elt;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/554 26.11.2021  
d)kütusepaagi täielikuks tühjendamiseks võib sellele paigald ada lisaliitmikke või adapt ereid, mis ei nõua 
paagi kest a muutmist ;
e)tootja võib pakkuda välja katsemeet odi, milles võetak se arvesse ainult sõiduki kütusesüsteemist 
aurustunud süsivesinike kadu.
6.1.2. Sõiduk viiaks e katsealale, kus ümbr itseva õhu temperatuur on 20–30 °C.
6.2. Režiimi valimine ja ettenähtud käiguvahetused
6.2.1. Käsikäigukastiga sõidukit e ettenähtud käiguvahetused on esitatud lisas B2.
6.2.2. Ainult sisepõlemismootoriga sõidukite puhul valitakse režiim lisa B6 kohaselt.
6.2.3. Välise laadimiseta/laadimisega hübr iidelektr isõidukite puhul valitakse režiim, järgides lisa B8 liidet 6.
6.2.4. Vastutava asutuse soovil võib valitud režiim erineda käesoleva lisa punktides 6.2.2 ja 6.2.3 kirjeldatust.
6.3. Katsetingimused
Käesolevas lisas kirjeldatud katsed tehakse tingimustel, mida tuleb järgida kõigi kütuseaur uheite tüüpk onda 
kuuluvat e interpolats ioonitüüpk ondade suur ima tsüklienergiatarbega sõiduki (H) puhul.
Alternatiivina võib vastutav a asutuse soovil teha katse tüüpk onna mis tahes tsüklienergiatarbega sõidukiga.
6.4. Katse käik
Hermeetiliste ja mitteher meetiliste kütusepaakide puhul järgitakse joonise C3/4 voosk eemil kujutatud katse 
käiku.
Hermeetiliste kütusepaakide katsetamisek s on kaks võimalust. Üks võimalus on teha üks pausideta katse. 
Teine võimalus (nn eraldi katsete kord) on teha kaks eraldi katset, millega saab korrata veojõust endi katset ja 
ööpäevaseid katseid, kordamata sealjuures kütusepaagi rõhualandusest tingitud kao ülev oolu katset ja kao 
mõõtmist.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/555  
Joonis C3/4
Katse käigu vooskeemid
6.5. Pausideta katse mitteh ermeetiliste kütusepaakide korral
6.5.1. Kütusepaagi tühjendamine ja taastäitmine
Sõiduki kütusepaak tühjendatakse . Seda tehe s ei tohi sõidukile paigaldatud kütuseaur uohje seadmeid 
tavapäratult läbi puhuda ega täita. Tavaliselt piisab selleks kütusepaagi korgi eemaldamisest. Kütusepaak 
täidetakse uuesti 40 ± 2 % ulatuses nimimahust etalonkütusega, mille temperatuur on 18 ± 2 °C.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/556 26.11.2021  
6.5.2. Temperatuuri stabiliseer umine
Viie minuti jooksul pärast kütusepaagi tühjendamise ja taastäitmise lõppu pannakse sõiduk temperatuur i 
stabiliseer umiseks seisma 6–36 tunniks temperatuur il 23 ± 3 °C.
6.5.3. Ettevalmistav sõit
Sõiduk asetatak se rull-veojõusten dile ja läbitakse lisas B1 kirjeldatud tsükli järgmised faasid:
a)(1. klassi sõidukid)
väikse, kesk mise, väikse, väikse, kesk mise ja väikse kiirusega faasid ;
b)(2. ja 3. klassi sõidukid) väik se, keskmise, suure ja kesk mise kiiruseg a faasid.
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukiteg a tehakse ettevalmistav sõit laetushoiurežiimis (kirjeldus käesoleva 
eeskir ja punktis 3.3.6). Vastuta va asutuse soovil võib kasutada muid režiime.
6.5.4. Kütusepaagi tühjendamine ja taastäitmine
Ühe tunni jooksul pärast ettevalmista vat sõitu tühjendatakse sõiduki kütusepaak. Seda tehe s ei tohi sõidukile 
paigald atud kütuseaur uohje seadmeid tavapäratult läbi puhuda ega täita. Tavaliselt piisab selleks kütusepaagi 
korgi eemaldamisest. Kütusepaak täidetakse uuesti 40 ± 2 % ulatuses nimimahust katses kasutata va kütusega, 
mille temperatuur on 18 ± 2 °C.
6.5.5. Temperatuuri stabiliseer umine
Viie minuti jooksul pärast kütusepaagi tühjendamise ja taastäitmise lõppu pargitakse sõiduk 12–36 tunniks 
temperatuur il 23 ± 3 °C.
Temperatuuri stabiliseer umise ajal võib teha käesoleva lisa punktides 6.5.5.1 ja 6.5.5.2 kirjeldatud toiminguid, 
soor itades esmalt punkti 6.5.5.1 ja seejärel punkti 6.5.5.2 toimingud või esmalt punkti 6.5.5.2 ja seejärel 
punkti 6.5.5.1 toimingud. Punktides 6.5.5.1 ja 6.5.5.2 kirjeldatut võib teha ka ühel ajal.
6.5.5.1. Laetav a elektr isalvestussüste emi laadimine
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite laetav elektr isalvestussüste em peab olema lisa B8 liite 4 punktis 
2.2.3 kirjeldatud laadimisnõudeid järgides täielikult laetud.
6.5.5.2. Kütuseaur upüüdur i täitmine
Käesoleva lisa punktides 5.1–5.1.3.1.3 kirjeldatud järjekorras vanandata v kütuseaur upüüdur tuleb täita 
käesoleva lisa punktis 6.5.5.2.1 kirjeldatud korras 2 g adsorbaadi läbilöögini.
Kütuseaur upüüdur i ettevalmistamisek s järgitakse kas siinse lisa punkti 6.5.5.3 või 6.5.5.4. Mitme püüdur iga 
sõidukit el tuleb iga püüdur eraldi ette valmistada.
6.5.5.2.1. Läbilöögi tuvastamiseks mõõdetakse kütuseaur upüüdur i heidet.
Adsorbaadi läbilöök tähendab siin punkti, mil eralduvat e süsivesinik e summaar ne kogus on kaks grammi.
6.5.5.2.2. Adsorbaadi läbilöögi kontrollimiseks võib kasutada käesoleva lisa punktides 6.5.5.3 ja 6.5.5.4 kirjeldatud 
kütuseaur uheite mõõtmise kambr it. Teise võimalusena võib läbilööki välja selgitada sõiduki kütuseaur u­
püüdur ist allavoolu ühendatud täiendava kütuseaur upüüdur iga. Lisapüüdur puhutakse enne täitmist 
korralikult kuiva õhuga läbi.
6.5.5.2.3. Mõõtmiskambr it puhutakse vahetult enne katset läbi mitu minutit, kuni saavutatak se stabiilne foon. Sel ajal 
tuleb sisse lülitada ka kambr i õhu segamise ventilaatori d.
Süsivesinik e analüsaator tuleb nullida ja määrata selle mõõteulat us vahetult enne katset.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/557  
6.5.5.3. Püüdur i täitmine koos korduva soojendamisega kuni adsorbaadi läbilöögini
6.5.5.3.1. Sõiduki(t e) kütusepaak/kütusepaagid tühjendatakse paagi tühjendusava kaudu. Seda tehes ei tohi sõidukile 
paigald atud kütuseaur uohje seadmeid tavapäratult läbi puhuda ega täita. Tavaliselt piisab selleks kütusepaagi 
korgi eemaldamisest.
6.5.5.3.2. Kütusepaak/kütusepaagid täidetakse uuesti 40 ± 2 % ulatuses nimimahust katses kasutatava kütusega, mille 
temperatuur on 10–14 °C. Siis pannakse paagile kork peale.
6.5.5.3.3. Ühe tunni jooksul pärast paagi täitmist pannakse seisva mootor iga sõiduk kütuseaur uheite mõõtmise 
kambr isse. Kütusepaagi temperatuur iandur ühendataks e temperatuur i registreer imise süste emiga. 
Soojusallikas paigaldatakse nõuet ekohaselt kütusepaagile/-paakidele ja ühendatakse temperatuur iregu ­
laatoriga. Soojusallikas on sätestatud käesoleva lisa punktis 4.9. Kui sõidukil on mitu kütusepaaki, tuleb neid 
kõiki soojendada järgmiselt. Paakide temperatuur id peavad olema ühesugused (±1,5 °C).
6.5.5.3.4. Kütust võib soojendada ööpäevase heitmekatse algte mperatuur ini (20 ± 1 °C).
6.5.5.3.5. Kui kütuset empe ratuur jõuab vähemalt 19 °C-ni, tehakse viivitamata järgmist: läbipuhumise puhur lülitatakse 
välja; kambr i uksed suletakse hermeetiliselt ja alustatakse süsivesinike taseme mõõtmist kambr is.
6.5.5.3.6. Kui kütusepaagis oleva kütuse temperatuur jõuab 20 °C-ni, algab 15 °C lineaar ne soojuse suurendamine. 
Kütust soojendatakse nii, et selle temperatuur järgiks alltoodud funktsiooni ±1,5 °C lubatud kõrvalekaldega. 
Registreer itaks e soojuse suurendamisele ja temperatuur i tõusule kulunud aeg.
Tr = To + 0,2333 × t
Kus:
Tr= nõutav temperatuur (K);
To= algte mperatuur (K);
t= paagi soojendamisele kulunud aeg minutites.
6.5.5.3.7. Niipea kui toimub adsorbaadi läbilöök või kui kütuse temperatuur jõuab 35 °C-ni (olenevalt sellest, kumb 
toimub varem), lülitatakse soojusallikas välja, kambr i uksed avatakse ja eemaldatakse sõiduki kütusepaagi 
kork/k orgid. Kui kütuse temperatuur jõuab 35 °C-ni ja adsorbaadi läbilöök ei ole ikka veel toimunud, 
eemaldatakse sõidukist soojusallikas, võetak se sõiduk kütuseaur uheite mõõtmise kambr ist välja ja korrataks e 
kogu käesoleva lisa punktis 6.6.1.2 sätestatud tegevusk orda, kuni toim ub adsorbaadi läbilöök .
6.5.5.4. Butaaniga täitmine kuni läbilöögini
6.5.5.4.1. Kui kambr it kasutatak se läbilöögi tuvastamiseks (vt käesoleva lisa punkt 6.5.5.2.2), pannakse seisva mootoriga 
sõiduk kütuseaur uheite mõõtmise kambr isse.
6.5.5.4.2. Kütuseaur upüüdur valmistatak se ette täitmisek s. Püüdur it ei tohi sõidukist välja võtta, välja arvatud juhul, kui 
selle tavalises asuk ohas on juurdepääs sellele nii piiratud, et seda on mõistlik laadida ainult seda sõidukist välja 
võtt es. Selle sammu ajal tuleb olla eriti ettevaatlik, et vältida osist e ja kütusesüsteemi kahjustada saamist.
6.5.5.4.3. Kütusear upüüdur i täitmiseks kasutatak se segu, mis koosneb 50 mahuprotsendist butaanist 
ja 50 mahuprotsendist lämmastikust. Segu lastakse püüdur isse sellise kiiruseg a, et tunnis jõuaks sinna 
40 grammi butaani.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/558 26.11.2021  
6.5.5.4.4. Niipea kui toimub adsorbaadi läbilöök , suletakse püüdur i ühendus auruallikaga.
6.5.5.4.5. Seejärel ühendataks e kütuseaur upüüdur uuesti sõidukiga, taastades selle tavapärase töökorra.
6.5.6. Katse veojõust endil
Katsetatav sõiduk lükatakse veojõust endile ja selleg a läbitak se käesoleva lisa punkti 6.5.3 alapunktis a või b 
kirjeldatud tsüklid. Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukit käitatak se laetuskulurežiimis. Seejärel lülitataks e 
mootor välja. Sel ajal võib võtta väljalaskeheitmet e proove, mille tulemusi võib kasutada väljalask eheitmete ja 
kütusekuluga seotud tüübikinnituseks, kui toim ing vastab lisas B6 või B8 kirjeldatud nõudele.
6.5.7. Kuumalt seisma jäetud sõiduki kütuseaur uheite katse
Seitsme minuti jooksul pärast veojõust endi katset ja kahe minuti jooksul pärast mootori seiskamist tehakse 
kuumalt seisma jäetud sõiduki kütuseaur uheite katse, järgides käesoleva lisa punkt e 6.5.7.1–6.5.7.8. Kuumalt 
seisma jäetud sõidukist eralduvate süsivesinike kadu arvutatakse käesoleva lisa punkti 7.1 kohaselt ja selle 
tähis on MHS.
6.5.7.1. Enne katsesõitu puhutakse mõõtmiskambr it mitu minutit läbi, kuni saavutatak se stabiilne süsivesinikef oon. 
Sel ajal peab/peav ad olema sisse lülitatud ka kambr i õhu segamise ventilaator(i d).
6.5.7.2. Süsivesinike analüsaator tuleb nullida ja määrata selle mõõt eulatus vahetult enne katset.
6.5.7.3. Sõidutsükli lõpus peab kapott olema täielikult suletud ning kõik ühendused sõiduki ja katsestendi vahel lahti 
ühendatud. Seejärel sõidetakse sõidukiga mõõte kambr isse, kasutades võimalikult vähe gaasipedaali. Moot or 
lülitatakse välja enne sõiduki mis tahes osa sisenemist mõõteka mbr isse. Moot ori väljalülitamise aeg 
registreer itakse kütuseaur uheite mõõtmise andmesalvestussüstee mis ja algab temperatuur i registreer imine. 
Siis avatak se sõiduki aknad ja pagasiruumid, kui seda ei ole juba varem tehtud.
6.5.7.4. Seisva mootor iga sõiduk tõug atak se või liigutatak se muul viisil mõõtekambr isse.
6.5.7.5. Kambr i uksed suletakse gaasikindlalt kahe minuti jook sul pärast moot ori seiskamist ja seitsme minuti jooksul 
pärast ettevalmista va sõidu lõppu.
6.5.7.6. 60 ± 0,5minutiline kuumalt seisma jätmise periood algab, kui kamber on gaasikindlalt suletud. Mõõdetaks e 
süsivesinik e kontsentratsioon, temperatuur ja baromeetr iline õhurõhk, et saada kuumalt seisma jätmise katse 
algnäidud: CHCi, Pi ja Ti. Neid arve kasutatak se kütuseaur uheite arvutamisel (punkt 6). Kam bris oleva 
ümbr itseva õhu temperatuur T ei tohi 60minutilise kuumalt seisma jätmise perioodi jooksul olla alla 23 °C 
ega üle 31 °C.
6.5.7.7. Süsivesinik e analüsaator tuleb vahetult enne 60 ± 0,5minutilise katse lõppu nullida ja määrata selle 
mõõte ulatus.
6.5.7.8. 60 ± 0,5minutilise katseper ioodi lõpus mõõdetakse kambr is süsivesinik e kontsentratsiooni. Samuti 
mõõdetakse temperatuur ja baromeetr iline õhurõhk. Need on kuumalt seisma jätmise katse lõppnäidud CHCf, 
Pf ja Tf, mida kasutatak se käesoleva lisa punktis 6 esitatud arvutuses.
6.5.8. Temperatuuri stabiliseer umine
Pärast kuumalt seisma jäetud sõiduki kütuseaur uheite katset lastakse katsetataval sõidukil enne ööpäevast 
heitmekatset seista mitte vähem kui 6 tundi ja mitte rohk em kui 36 tundi. Sellest ajast vähemalt viimased 6 
tundi hoitakse sõidukit temperatuur il 20 ± 2 °C.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/559  
6.5.9. Ööpäevane katse
6.5.9.1. Katsetatav sõiduk peab läbima kaks ümbr itseva õhu temperatuur i muutumise tsüklit, milles järgitakse tabelis 
C4/1 esitatud temperatuur iprofi ili (suur im lubatud kõrvalekalle ±2 °C). Keskmine kõrvalekalle prof iilist 
(arvutatuna iga mõõdetud kõrvalekalde absoluutväär tuse alusel) ei tohi ületada ±1 °C. Ümbr itseva õhu 
temperatuur i mõõdetakse ja see registreer itaks e vähemalt iga minuti tagant. Temperatuur itsükli algust 
tähistab Tstar t = 0 (käesoleva lisa punkt 6.5.9.6).
Tabel C4/1
Ümbr itseva õhu temperatuur i ööpäevased prof iilid 
Ööpäevane ümbr itseva õhu temperatuur iprofiil kambr i 
kalibreer imiseks ja ööpäevase heite katseÖöpäevane ümbr itseva õhu 
temperatuur iprofiil kambr i kalibreer imiseks
Aeg (tundides)Temper atuur
(°C i)Aeg (tundides)Temperatuur
(°C i)Kalibreer imine Katse
13 0/24 20,0 0 35,6
14 1 20,2 1 35,3
15 2 20,5 2 34,5
16 3 21,2 3 33,2
17 4 23,1 4 31,4
18 5 25,1 5 29,7
19 6 27,2 6 28,2
20 7 29,8 7 27,2
21 8 31,8 8 26,1
22 9 33,3 9 25,1
23 10 34,4 10 24,3
24/0 11 35,0 11 23,7
1 12 34,7 12 23,3
2 13 33,8 13 22,9
3 14 32,0 14 22,6
4 15 30,0 15 22,2
5 16 28,4 16 22,5
6 17 26,9 17 24,2
7 18 25,2 18 26,8
8 19 24,0 19 29,6
9 20 23,0 20 31,9
10 21 22,0 21 33,9
11 22 20,8 22 35,1
12 23 20,2 23 3,4
24 35,6
6.5.9.2. Mõõtmiskambr it puhutak se enne katset mitu minutit läbi, kuni saavutatakse stabiilne foon. Sel ajal tuleb sisse 
lülitada ka kambr i õhu segamise ventilaator id.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/560 26.11.2021  
6.5.9.3. Väljalülitatud jõusüstee mi ning avatud akende ja pagasiruumi(de)ga sõiduk tuuak se mõõtmiskambr isse. 
Segam isventilaator(id) reguleer itaks e nii, et ventilatsioonikiir us katsetatava sõiduki kütusepaagi all olek s 
vähemalt 8 km/h.
6.5.9.4. Süsivesinik e analüsaator tuleb nullida ja määrata selle mõõteulat us vahetult enne katset.
6.5.9.5. Kambr i uksed suletakse gaas ikindlalt.
6.5.9.6. Kümne minuti jooksul pärast uste gaasikindlalt sulgemist mõõdetak se süsivesinike kontsentratsioon, 
baromeetr iline õhurõhk ja temperatuur . Saadud tulemused on kütuseaur ude ööpäevase katse algnäidud: CHCi, 
Pi ja Ti. Sel hetkel algab Tstar t = 0.
6.5.9.7. Süsivesinik e analüsaator tuleb vahetult enne iga heitmeproo vivõtuper ioodi lõppu nullida ja määrata selle 
mõõte ulatus.
6.5.9.8. Esimene ja teine heitmeproo vivõtuper iood lõpevad vastav alt 24 tundi ± 6 minutit ja 48 tundi ± 6 minutit 
pärast esialgse proovivõtu algust (käesoleva lisa punkt 6.5.9.6). Möödunud aeg registreer itaks e.
Iga heitmeproo vivõtuper ioodi lõpus mõõdetakse süsivesinike kontsentratsioon, temperatuur ja baromeetr iline 
õhurõhk ning arvutatak se nende põhjal ööpäevase katse tulemused, kasutades käesoleva lisa punktis 7.1 
esitatud võrrandit. Esimese 24 tunni möödudes saadud tulemus registreer itaks e kui MD1. Teise 24 tunni 
möödudes saadud tulemus registreer itaks e kui MD2.
6.6. Pausideta katse hermeetiliste kütusepaakide korral
6.6.1. Kui kütusepaagi rõhualandusrõhk on 30 kPa või üle selle.
6.6.1.1. Katse tuleb teha nii, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktides 6.5.1–6.5.3.
6.6.1.2. Kütusepaagi tühjendamine ja taastäitmine
Ühe tunni jooksul pärast ettevalmista vat sõitu tühjendatakse sõiduki kütusepaak. Seda tehe s ei tohi sõidukile 
paigald atud kütuseaur uohje seadmeid tavapäratult läbi puhuda ega täita. Tavaliselt piisab selleks kütusepaagi 
korgi eemaldamisest, muidu tuleb kütuseaur upüüdur lahti ühendada. Kütusepaak täidetakse uuesti 15 ± 2 % 
ulatuses nimimahust etalonkütusega, mille temperatuur on 18 ± 2 °C. Käesoleva lisa punktides 6.6.1.3, 
6.6.1.4 ja 6.6.1.5 kirjeldatud toimingud tuleb teha 36 tunni jooksul ning punktides 6.6.1.4 ja 6.6.1.5 
kirjeldatud toim ingutes ei tohi sõiduk kokku puutuda 25 °C kõrgema temperatuur iga.
6.6.1.3. Temperatuuri stabiliseer umine
Viie minuti jooksul pärast kütusepaagi tühjendamise ja täitmise lõppu pannakse sõiduk temperatuur i 
stabiliseer umiseks seisma vähemalt 6 tunniks ümbr itseva keskkonna temperatuur il 20 ± 2 °C.
6.6.1.4. Kütusepaagi rõhu alandamine
Seejärel alandatakse kütusepaagi sees olevat rõhku, et see ei tõuseks tavapäratult kõrge le tasemele. Selleks võib 
avada sõiduki kütusepaagi korgi. Rõhu alandamise viisist olenemata tuleb sõiduk viia 1 minuti jooksul 
esialgsesse seisundisse.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/561  
6.6.1.5. Kütuseaur upüüdur i täitmine ja läbipuhumine
Käesoleva lisa punktides 5.1–5.1.3.1.3 kirjeldatud järjestuses vanandatud kütuseaur upüüdur täidetaks e 
käesoleva lisa punktides 6.5.5.4–6.5.5.4.5 kirjeldatut järgides 2 g adsorbaadi läbilöögini ning puhutakse 
seejärel läbi heitmekatselabor i õhug a 25 ± 5 liitrit minutis. Läbipuhumiseks kasutata va õhu maht ei tohi 
ületada punktis 6.6.1.5.1 sätestatud mahtu. Täitmist ja läbipuhumist võib teha a) sõidukisse paigaldatud 
kütuseaur upüüdur iga temperatuur il 20 või 23 °C või b) lahtiühendatud kütuseaur upüüdur iga. Kummalgi 
juhul ei tohi paagi rõhku rohk em alandada.
6.6.1.5.1. Maksimaalse läbipuhumismahu kindlaksteg emine
Läbipuhumisõhu mak simaalne kogus (Volmax) arvutatak se järgmise võrrandiga. Välise laadimisega hübr iidelek ­
trisõidukit käitatakse laetushoiurežiimis. Mahtu võib kindlaks teha ka eraldi katsega või ettevalmistava sõidu 
ajal.
Vol max¼Vol Pcycle ×Vol tank×0:85×100
FCPcycle
Dist Pcycle
kus:
VolPcycle on kumulatiivne läbipuhumismaht (l), mis on ümardatud ühe komak ohani ja mõõdetud sobiva 
seadmeg a (nt kütuseaur upüüdur i ventilatsiooniavag a ühendatud voomõõtur) käesoleva lisa 
punktis 6.5.3 kirjeldatud külmkäivitusega ettevalmista va sõidu vältel;
Voltank on kütusepaagi tootja deklareer itud nimimaht (l);
FC Pcyc le on kütusekulu (l/100 km) ühes läbipuhumistsüklis (käesoleva lisa punkt 6.5.3) ja seda võib 
mõõta kas kuum- või külmkäivituse korral; välise laadimiseg a/laadimiseta hübr iidelektr i­
sõidukit e kütusekulu arvutamisel tuleb järgida käesoleva eeskir ja lisa B8 punkti 4.2.1;
Dist Pcycle on teore etiline teepikkus (km; 0,1 km täpsusega) ühe läbipuhumistsükli jooksul (käesoleva lisa 
punkt 6.5.3).
6.6.1.6. Kütuseaur upüüdur i ettevalmistamine rõhualandusest tingitud kaoga täitumisek s
Pärast kütuseaur upüüdur i täitmist ja läbipuhumist viiaks e katsetatav sõiduk mõõtmiskambr isse, milleks on 
kas SHED-kamber või sobiv kliimakamber . Kas katse käigus või eraldi katsega (nt sõiduki rõhuandur i abil) 
tuleb tõendada, et süste em on leket eta ja et rõhu suurendamine toimub tavapärasel viisil. Seejärel peab 
katsetata v sõiduk läbima esimese 11tunnise ümbr itseva õhu temperatuur i prof iili (suur im lubatud 
kõrvalekalle ±2 °C), mis on esitatud ööpäevase heitmekatse jaoks tabelis C4/1. Keskmine kõrvalekalle 
profiilist (arvutatuna iga mõõdetud kõrvalekalde absoluutväär tuse alusel) ei tohi ületada ±1 °C. Ümbritseva 
õhu temperatuur i mõõdetak se ja see registreer itaks e vähemalt iga 10 minuti tagant.
6.6.1.7. Kütuseaur upüüdur i täitumus, mis tuleneb rõhualanduskaost
6.6.1.7.1. Kütusepaagi rõhu alandamine enne tankimist
Tootja taga b, et tankimisega ei saa alustada enne hermeetilise kütusepaagi rõhu alanemist alla 2,5 kPa üle 
ümbr itseva õhu rõhu sõiduki tavakasutuse l. Vastutava asutuse soovil esitab tootja selle kohta üksikasjaliku 
teabe või tõendab toimimist (nt sõiduki rõhuandur i abil). Muud tehnilised lahendused on lubatud tingimusel, 
et on tagatud turvaline tankimine ja enne tankimisseadme sõidukiga ühendamist ei tekiks ülemäärast heidet.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/562 26.11.2021  
6.6.1.7.2. 15 minuti jooksul pärast seda, kui ümbr itseva õhu temperatuur on jõudnud 35 °C-ni, avatakse paagi 
rõhualandusventiil, et kütuseaur upüüdur täita. Seda võib teha nii kambr is kui ka väljaspool seda. Selle punkti 
kohaselt täidetud kütuseaur upüüdur ühendataks e lahti ja seda hoitak se temperatuur i stabiliseer umise alal.
6.6.1.8. Rõhualandusest tingitud kao ülev oolu mõõtmine
Rõhualandusest tingitud kao ülev oolu tuleb mõõta käesoleva lisa punktis 6.6.1.8.1 või 6.6.1.8.2 kirjeldatud 
viisil.
6.6.1.8.1. Rõhualandusest tingitud kao ülevoolu sõiduki kütuseaur upüüdur ist võib mõõta teise samasuguse 
kütuseaur upüüdur i abil, mis ei pruugi olla vanandatud. Teine püüdur puhutakse enne sõiduki 
kütuseaur upüüdur i väljalaske avag a ühendamist (võimalikult lühikese toruga) korralikult kuiva õhuga läbi. 
Teist püüdur it kaalutakse enne ja pärast käesoleva lisa punktis 6.6.1.7 kirjeldatut.
6.6.1.8.2. Rõhualandusest tingitud kao ülevoolu sõiduki kütuseaur upüüdur ist rõhualanduse ajal võib mõõta SHED- 
katseg a.
15 minuti jooksul pärast seda, kui ümbr itseva õhu temperatuur on käesoleva lisa punkti 6.6.1.6 kohaselt 
jõudnud 35 °C-ni, suletakse mõõtmiskamber hermeetiliselt ja algab mõõtmine.
Süsivesinik e analüsaator nullitak se ja määratakse selle mõõteulatus. Seejärel mõõdetak se süsivesinik e 
kontsentratsioon (CHCi), temperatuur (Ti) ja baromeetr iline õhurõhk (Pi), et saada hermeetilise mahuti 
rõhualandusest tingitud kao ülevoolu arvutamiseks algnäidud.
Kambr is oleva ümbr itseva õhu temperatuur (T) ei tohi mõõtmise ajal olla alla 25 °C.
300 ± 5 sekundit pärast käesoleva lisa punktis 6.6.1.7.2 kirjeldatud toimingut e lõppu mõõdetak se süsivesinik e 
kontsentratsioon kambr is (CHCf). Samuti mõõdetakse temperatuur (Tf) ja baromeetr iline õhurõhk (Pf). Need on 
hermeetilise paagi rõhualandusest tingitud kao ülev oolu arvutamisek s vajalikud lõppnäidud CHCf, Pf ja Tf.
Hermeetilise paagi rõhualandusest tingitud kao ülevool tuleb arvutada käesoleva lisa punkti 7.1 järgides ja 
registreer ida.
6.6.1.8.3. Punkti 6.6.1.8.1 kohases katses ei tohi kütuseaur upüüdur i kaal muutuda, nagu ei tohi muutuda ka punkti 
6.6.1.8.2 kohases katses saadud SHED-mõõtmise tulemused (lubatud kõrvalekalle ±0,5 grammi).
6.6.1.9. Temperatuuri stabiliseer umine
Pärast kütuseaur upüüdur i täitmist rõhualanduskaoga tuleb kütuseaur upüüdur asendada teisega (algsega 
ühesugune, aga ei pruugi olla vanandatud) ja sõidukit tuleb hoida 6–36 tundi temperatuur il 23 ± 2 °C.
6.6.1.9.1. Laetav a elektr isalvestussüste emi laadimine
Välise laadimisega hübr iidelektr isõidukite laetav elektr isalvestussüste em tuleb käesoleva lisa punkti 6.6.1.9 
kohasel temperatuur i stabiliseer umisel täielikult laadida, järgides lisa B8 liite 4 punkti 2.2.3 nõudeid.
6.6.1.10. Kütusepaagi tühjendamine ja taastäitmine
Sõiduki kütusepaak tühjendatakse ja täidetaks e 40 ± 2 % ulatuses nominaalmahust etalonkütusega, mille 
temperatuur on 18 ± 2 °C.
6.6.1.11. Temperatuuri stabiliseer umine
Seejärel pargitak se sõiduk 6–36 tunniks temperatuur i stabiliseer umise alale, kus on 20 ± 2 °C, et kütuse 
temperatuur ühtlustuks.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/563  
6.6.1.12. Kütusepaagi rõhu alandamine
Seejärel alandatakse kütusepaagi sees olevat rõhku, et see ei tõuseks tavapäratult kõrge le tasemele. Selleks võib 
avada sõiduki kütusepaagi korgi. Rõhu alandamise viisist olenemata tuleb sõiduk viia 1 minuti jooksul 
esialgsesse seisundisse. Pärast seda ühendatakse kütuseaur upüüdur uuesti.
6.6.1.13. Järgitakse käesoleva lisa punktides 6.5.6–6.5.9.8 sätes tatud korda.
6.6.2. Kui kütusepaagi rõhualandusrõhk on alla 30 kPa
Katse tuleb teha nii, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktides 6.6.1.1–6.6.1.13. Sel juhul aga asendatak se 
käesoleva lisa punktis 6.5.9.1 nõuta v ümbr itseva õhu temperatuur käesoleva lisa tabelis C4/2 ööpäevase 
heitmekatse tegemiseks esitatud profiiliga.
Tabel C4/2
Alter natiivse katsek äigu temperatuur iprof iil hermeetilise kütusepaagi jaoks 
Aeg (tundides) Temperatuur (°C)
0/24 20,0
1 20,4
2 20,8
3 21,7
4 23,9
5 26,1
6 28,5
7 31,4
8 33,8
9 35,6
10 37,1
11 38,0
12 37,7
13 36,4
14 34,2
15 31,9
16 29,9
17 28,2
18 26,2
19 24,7
20 23,5
21 22,3
22 21,0
23 20,2ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/564 26.11.2021  
6.7. Eraldiseisev katse hermeetiliste kütusepaakide jaoks
6.7.1 Rõhualandusest tingitud kao massi mõõtmine
6.7.1.1. Järgitakse käesoleva lisa punktides 6.6.1.1–6.6.1.7.2 sätestatud korda. Rõhualandusest tingitud kao mass on 
enne käesoleva lisa punkti 6.6.1.6 kohaldamist ja pärast käesoleva liite punkti 6.6.1.7.2 kohaldamist 
mõõdetud kütuseaur upüüdur i kaalu erinevus.
6.7.1.2. Rõhualandusest tingitud kao ülevoolu sõiduki kütuseaur upüüdur ist mõõdetakse vastavalt käesoleva lisa 
punktidele 6.6.1.8.1 ja 6.6.1.8.2 ning see peab vastama käesoleva lisa punkti 6.6.1.8.3 nõuet ele.
6.7.2. Kuumalt seisma jätmine ja ööpäevane kütuseaur uheite katse
6.7.2.1. Kui kütusepaagi rõhualandusrõhk on 30 kPa või üle selle.
6.7.2.1.1. Katse tuleb teha nii, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktides 6.5.1–6.5.3 ja 6.6.1.9–6.6.1.9.1.
6.7.2.1.2. Kütuseaur upüüdur it vanandataks e käesoleva lisa punktides 5.1–5.1.3.1.3 kirjeldatud järjekorras ning 
täidetakse ja puhutakse läbi punkti 6.6.1.5 järgides.
6.7.2.1.3. Vanandatud kütuseaur upüüdur tuleb seejärel täita punktis 6.5.5.4 kirjeldatud korras. Punktis 6.5.5.4.4 
kirjeldatud läbilöögini täitmise asemel tuleb adsorbendi mass määrata käesoleva lisa punkti 6.7.1.1 järgides. 
Tootja soovil võib butaani asemel kasutada etalonkütust. Kütuseaur upüüdur ühendatakse lahti.
6.7.2.1.4. Järgitakse käesoleva lisa punktides 6.6.1.10–6.6.1.13 sätestatud korda.
6.7.2.2. Kui kütusepaagi rõhualandusrõhk on alla 30 kPa
Katse tuleb teha nii, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktides 6.7.2.1.1–6.7.2.1.4. Sel juhul aga 
muudetakse käesoleva lisa punktis 6.5.9.1 nõuta vat ümbr itseva õhu temperatuur i käesoleva lisa tabelis A1/1 
ööpäevase heitmekatse tegemiseks esitatud prof iili alusel.
7. KÜTUSEA URUHEITE KATSE TULEMUSTE ARVUT AMINE
7.1. Käesoleva lisa punktides 6–6.7.2.2 kirjeldatud kütuseaur uheite katsete alusel saab välja arvutada 
rõhualandusest tingitud kao ülev oolust, ööpäevasest katsest ja kuumalt seisma jätmise katsest tulenev 
süsivesinik eheide. Kütuseaur ude kadu igas kõnealuses katses arvutatak se süsivesinike alg- ja lõppk ontsen ­
tratsiooni ning kambr i temperatuur ide, õhurõhkude ja netoruumala põhjal.
Kasutatak se järgmist võrrandit :
MHC¼k×V×CHCf×Pf
Tf – CHCi×Pi
Ti� �
þMHC,out  – M HC,in
kus:
MHC on süsivesinike mass (g);
MHC,out on muutumatu ruumalaga kambr ist ööpäevase heitmekatse ajal väljunud süsivesinik e mass (g);
MHC,in on muutumatu ruumalag a kambr isse ööpäevase heitmekatse ajal sisenenud süsivesinike mass 
(g);
CHC on kambr is mõõdetud süsivesinike kontsentratsioon (ppm C1 mahu ekvivalenti),ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/565  
V on kambr i netor uumala, korrigeerituna avatu d akende ja pagasiruumiga sõiduki ruumalag a 
(m3). Kui sõiduki ruumala ei ole tead a, lahutatakse 1,42 m3;
T on kambr is oleva ümbr itseva õhu temperatuur (K);
P on baromeetr iline õhurõhk (kPa);
H/C on vesiniku ja süsiniku suhe;
kus:
H/C on rõhualanduskao ülevoolu mõõtmisel SHED-kambr i katsetes ja ööpäevase katse kao 
mõõtmisel 2,33;
H/C on kuumalt seisma jäetud sõiduki süsivesinik ekao puhul 2,20;
H/C on kalibreer imisel 2,67;
k on 1,2 × 10–4 × (12 + H/C), (g × K/(m3 × kPa) );
i on algnäit ;
f on lõppnäit.
7.1.1. Alternatiivina käesoleva lisa punktis 7.1 esitatud võrrandile võib muutuva ruumalaga kambr i puhul tootja 
soovil kasutada järgmist võrrandit:
MHC¼k×V×Pi
TiðCHCf – C HCiÞ
kus:
MHC on süsivesinike mass (g);
CHC on kambr is mõõdetud süsivesinike kontsentratsioon (ppm C1 mahu ekvivalenti),
V on kambr i netor uumala, korrigeerituna avatu d akende ja pagasiruumiga sõiduki ruumalag a 
(m3). Kui sõiduki ruumala ei ole tead a, lahutatakse 1,42 m3;
Ti on kambr is oleva ümbr itseva õhu algtemperatuur (K);
Pi on algne baromeetr iline õhurõhk (kPa);
H/C on vesiniku ja süsiniku suhe;
H/C on rõhualanduskao ülevoolu mõõtmisel SHED-kambr i katsetes ja ööpäevase katse kao 
mõõtmisel 2,33;
H/C on kuumalt seisma jäetud sõiduki süsivesinik ekao puhul 2,20;
H/C on kalibreer imisel 2,67;
k on 1.2 × 10–4 × (12 + H/C), (g × K/(m3 × kPa) );
i on algnäit ;
f on lõppnäit.
7.2. Summa MHS + MD1 + MD2 + (2 × PF) peab olema väik sem kui punktis 6.6.2 sätestatud piirnorm.
8. KATSEAR UANNE
Katsear uanne peab sisaldama vähemalt järgmist:
a)temperatuur i stabiliseer umise perioodide kirjeldus (aeg ja keskmised temperatuur id);
b)kasutatud vanandatud kütuseaur upüüdur i kirjeldus ja viide täpsele vanandamisar uandele;
c)keskmine temperatuur kuumalt seisma jätmise katse ajal;
d)kuumalt seisma jätmise katse mõõtmistulemus (HSL);
e)esimese ööpäevase katse mõõtmistulemus, DL 1st day;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/566 26.11.2021  
f)teise ööpäevase katse mõõtmistulemus, DL 2nd day;
g)kütuseaur uheite katse lõplik tulemus, mis on arvutatud käesoleva lisa punkti 7 kohaselt ;
h)kütusepaagi deklareer itud rõhualandusrõhk (her meetilistel kütusepaakidel);
i)rõhualanduskao täitumus (käesoleva lisa punktis 6.7 kirjeldatud eraldiseisva katse korral).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/567  
LISA C4 
5. tüüpi katse 
(saast eohjeseadmete vast upida vuse kontrollimise kestvuskat se kirjeldus) 
1. SISSEJUHA TUS
1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse surve- ja sädesüüteg a sõidukit e saast eohjeseadmete vastupidav use kontrollimise 
katset.
(1A-tase)
Vastupidavusnõuet e täitmise kontrollimiseks tuleb kasutada ühte kolmest punktides 1.2, 1.3 ja 1.4 sätestatud 
meet odist.
(1B-tase)
Vastupidavusnõuet e täitmise kontrollimisek s tuleb kasutada ühte kahest punktides 1.2 ja 1.4 sätestatud meet odist.
1.2. Kogu sõiduki vastupidavus katse tehakse katserajal , maanteel või rull-veojõusten dil eelistatavalt sõidukiga, mille 
tsükli energiatar ve on sama nagu vastupidav ustüüpk onda kuuluvate interpolatsioonitüüpk ondade suur ima 
näitajag a sõidukil (määratlus lisa B4 punktis 4.2.1.1.2). Katsetata va sõiduki tsüklienergiatar vet võib ka 
suurendada, et see võimaldaks tulevasi laiendusi.
1.3. (Ainult 1A-tase)
Tootja võib otsustada sellise vastupidavuskatse kasuks, mis hõlmab katsestendi l vanandamist. Selle katse tehnilised 
nõuded on sätes tatud käesoleva lisa punktis 2.2.
1.4. Alternatiivina vastupidavus katsele võib tootja asjak ohasel juhul kohaldada käesoleva eeskir ja punkti 6.7.2 tabelites 
3A ja 3B esitatud (nagu asjak ohane) ettea ntud halvenemist egureid.
1.5. (Ainult 1A-tase)
Tootja soovil võib tehniline teenistus teha 1. tüüpi katse enne kogu sõiduki või katseste ndil vanandamist hõlmav a 
vastupidav uskatse lõppu, kasutades käesoleva eeskir ja punkti 6.7.2 tabelis 3A esitatud etteantud halvenemis ­
tegureid. Pärast kogu sõiduki või katsestendi l vanandamist hõlmav a vastupidavus katse lõppu võib tehniline 
teenistus muuta käesoleva eeskir ja lisa A2 kohaselt registreer itud tüübikinnituskatset e tulemusi, asendades 
eelnimetatud tabelis esitatud etteantud halvenemist egur id kogu sõiduki või katsestendil vanandamist hõlmavas 
vastupidav uskatses mõõdetut ega.
1.6. Halvenemiste gurid määratak se käesoleva lisa punktis 1.2 ja (asjak ohasel juhul) punktis 1.3 sätes tatud korras või 
punktis 1.4 nimetatud tabelis esitatud etteantud väär tuste abil. Halvenemistegurite abil kontrollitak se, kas sõiduk 
vastab käesoleva eeskir ja punktis 6.3.10 sätes tatud asjak ohaste le heitk ogust e piirnormidele kogu oma ettenähtud 
kasuliku tööea kest el.
1.7. (Ainult 1B-tase)
Olenemata käesoleva lisa nõudest, loetak se vastupidav usnõue täidetuks, kui sõiduk, millele ettenähtud kasulik 
tööiga on käesoleva lisa liites 3b kirjeldatud mustr i A või B järgi läbi, on esitatud tüübikinnitusasutusele ning 
sõidukiga tehtud 1. tüüpi katse tulemus vastab käesoleva eeskir ja punktis 6.3.10 esitatud tabelis 1B esitatud 
kriteeriumidele.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/568 26.11.2021  
2. TEHNILISED NÕUDED
2.1. Kogu sõiduki vastupidavuskatse töötsüklina peab sõiduki tootja kasutama käesoleva lisa liites 3 kirjeldatud 
maantee sõidu standardtsüklit (SRC). See katsetsükke l kesta b seni, kuni sõidukile ettenähtud kasulik tööig a on läbi.
(Ainult 1B-tase)
Kogu sõiduki vastupidavuskatse töötsüklina peab sõiduki tootja kasutama üht käesoleva lisa liites 3b kirjeldatud 
sõidutsüklit est.
2.2. Stendil vanandamist hõlmav vastupidav uskatse
(Ainult 1A-tase)
2.2.1. Katsestendil vanandamist hõlmav ate vastupidav uskatsete tegemiseks tuleb katalüsaat ori ja/või osak este filtri 
temperatuur i mõõta suur ima näitajag a sõidukil.
Katse käigus kasutatakse käesoleva lisa punktis 4 sätestatud kütust.
2.3. (Ainult 1A-tase)
Kasutata v katsestendi l vanandamist hõlmav vastupidav uskatse peab olema mõeldud konkreetsele mootoritüübile 
(vt käesoleva lisa punktid 2.3.1 ja 2.3.2).
2.3.1. Sädesüütem ootor iga sõidukid
2.3.1.1. Katsestendil vanandamiseks tuleb kogu väljalaskeheitmet e järeltöötlussüst eem paigaldada vanandamispingile.
Katsestendil vanandamiseks kasutatak se katsestendi standardtsüklit katsestendil vanandamise ajavõr randi kohaselt 
välja arvutatud ajavahemiku jooksul. Vanandamisk estuse võrrandi üheks sisendiks on katalüsaator iga seotud 
omav ahel seostatud aja- ja temperatuur iandmed, mis on punkti 2.3.1.3 kohaselt mõõdetud maanteesõidu 
standardtsüklis.
2.3.1.2. Katsestendi standardtsükk el. Katalüsaatori standardseks vanandamiseks katsestendil järgitakse katsestendi 
standardtsüklit. Katsestendi standardtsükli pikkuseks on vanandamiskestuse võrrandi kohaselt arvutatud aeg. 
Katsestendi standardtsükli kirjeldus on käesoleva lisa liites 1.
2.3.1.3. Katalüsaat ori aja- ja temperatuur iandmed. Katalüsaatori temperatuur i mõõdetak se vähemalt kahe käesoleva lisa 
liites 3 kirjeldatud maanteesõidu standardtsükli kest el.
Katalüsaat ori temperatuur i mõõdetak se katsetatava sõiduki kuumima katalüsaat ori kõrge ima temperatuur iga 
punktis. Teise võimalusena võib temperatuur i mõõta mõnes muus punktis, tingimusel et tulemus korrigeeri takse 
hea insener itava kohaselt kuumimat punkti esinda vaks .
Katalüsaat ori temperatuur i mõõdetak se vähemalt üheher tsise inter vallig a (üks mõõtmine sekundis).
Katalüsaat ori temperatuur i mõõtmistulemused esitatakse histogrammina, kus üks temperatuur ivahemik ei ületa 
25 °C.
2.3.1.4. Katsestendil vanandamise kestus arvutatakse järgmiselt:
ühe temperatuur ivahemiku te = th e((R/T r)–(R/T v))
te kokku = kõikide temperatuur ivahemik e te-de summa
katsestendi l vanandamise kest us = A (te kokku)
Kus:
A = 1,1 Selle väär tusega korrigeeritak se katalüsaat ori vanandamise kest ust, et võtta arvesse 
muid halvenemispõhjusi peale katalüsaat ori vananemise kuumuse tõttu.
R = katalüsaat ori termoreaktiivsus = 17 500ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/569  
th = aeg (tundides) mõõdetuna sõiduki katalüsaat ori temperatuur i histogrammi 
konkreetses temperatuur ivahemikus, korrigeeritun a kogu kasulikule tööeale (nt kui 
histo grammil on kujutatud 400 km ja kasulik tööiga on 160 000 km, siis kõik his-
togrammi ajakir jed tuleb korrutada 400-g a (160 000 / 400)).
te kokku = aja ekvivalent (tundides), mis kulub katalüsaat ori stendil vanandamiseks 
temperatuur il Tr, kasutades katalüsaat ori vanandamistsüklit sama väärseks 
halvendamiseks, milleni katalüsaator jõuab term ilise deaktiveer umise tulemusena 
160 000 km jooksul.
vahemiku 
te= aja ekvivalent (tundides), mis kulub katalüsaat ori stendil vanandamiseks 
temperatuur il Tr, kasutades katalüsaat ori vanandamistsüklit sama väärseks 
halvendamiseks, milleni katalüsaator jõuab temperatur ivahemikus Tv term ilise 
deaktiveer umise tulemusena 160 000 km jooksul.
Tr = katalüsaat ori stendil vanandamise efektiivte mperatuur (K). Efektiivtem peratuur on 
püsit emperatuur , mis annaks tulemuseks sama vananemise kui katsestendi tsükli 
jooksul kasutatud eri temperatuur id.
Tv = teel oleva sõiduki katalüsaator i temperatuur i histo grammi temperatuur ivahemiku 
kesk mine temperatuur (K).
2.3.1.5. Katsestendi standardtsükli efektiivt emperatuur . Katsestendi standardtsükli efektiivt emperatuur tehakse kindlaks 
tegeliku katalüsaat orisüst eemi tehnilist lahendust ja tegelikku vanandamisste ndi arvesse võttes, toimides 
järgmiselt.
a)Pärast katseste ndi standardtsüklit mõõdetakse vanandamisstendil oleva katalüsaator isüst eemi aja- ja 
temperatuur iandmed. Katalüsaator i temperatuur i mõõdetak se süste emi kuumima katalüsaator i kõrgei ma 
temperatuur iga punktis. Teise võimalusena võib temperatuur i mõõta mõnes muus punktis, tingimusel et see 
korrigeeritaks e kuumimat punkti esinda vaks .
Katalüsaat ori temperatuur i mõõdetak se stendil vanandamisel vähemalt 20 minuti jooksul vähemalt 
üheher tsise intervalliga (üks mõõtmine sekundis). Katalüsaatori temperatuur i mõõtmistulemused esitatakse 
histo grammina, kus üks temperatuur ivahemik ei ületa 10 °C.
b)Efektiivtem peratuur i arvutamiseks kasutatakse vanandamiskestuse võrrandit, muutes võrdlustem peratuur i Tr 
iteratiivselt seni, kuni arvutatud vanandamiske stus on katalüsaator i temperatuur i histo grammil esitatud 
tegeliku ajaga võrdne või sellest suurem. Saadud temperatuur on katsestendi standardtsükli efektiivtem ­
peratuur konkreetse katalüsaat ori ja vanandamisst endi jaoks.
2.3.1.6. Katalüsaat ori vanandamise stend. Katalüsaator i vanandamisst end peab järgima katseste ndi standardtsüklit ning 
tagama katalüsaator i sisselaske l nõuetek ohase heitg aaside voo, koostise ja temperatuur i.
Kõikide katsestendi l vanandamise seadmet e ja meet odit e puhul tuleb registreer ida vajalikud andmed (nt mõõdetud 
õhu-kütuse suhte d ning katalüsaator i aja- ja temperatuur iandmed), selleks et katsestendi l vanandamise test 
dokument eeritaks selliselt, et see näitab, et piisa v vanandamine on päriselt toimunud.
2.3.1.7. Nõutav ad katsed. Halvenemistegurite arvutamisek s tuleb katsetataval e sõidukile teha nii enne heiteoh jeseadmete 
katsestendi l vanandamist kui ka pärast katsestendi l vanandatud heitmeohjeseadmete sõidukile tagasi paigaldamist 
vähemalt kaks 1. tüüpi katset.
Tootja võib teha lisakatseid. Halvenemistegur ite arvutamiseks tuleb kasutada käesoleva lisa punktis 7 kirjeldatud 
arvutusmeet odit.
2.3.2. Survesüütemoot origa sõidukidET Euroopa Liidu Teata ja L 423/570 26.11.2021  
2.3.2.1. Survesüütemoot origa sõidukite (sh hübr iidsõidukid) puhul toimub katsestendil vanandamine järgmiselt.
Katsestendil vanandamiseks tuleb järeltöötluss üsteem paiga ldada selleks ettenähtud vanandamisst endile.
Reag enti kasutava väljalask eheitmete järeltöötluss üsteemi korral peab stendile olema paigaldatud ja töötama kogu 
sissepr itsesüst eem.
Katsestendil vanandamisel järgitakse diisli katsestendi standardtsüklit, kuni on toimunud vanandamiske stuse 
võrrandiga välja arvutatud arv regener eerimisi/väävlitustamisi .
2.3.2.2. Diisli katsestendi standardtsükkel. Standardseks vanandamiseks katsestendi l järgitakse diisli katsestendi 
standardtsüklit. Diisli katsestendi standardtsükli pikkuseks on vanandamiskestuse võrrandig a arvutatud aeg. Diisli 
katsestendi standardtsükli kirjeldus on käesoleva lisa liites 2.
2.3.2.3. Regenereer imisandmed. Regenereer imise inter valle mõõdetak se vähemalt 10 täieliku maantee sõidu standardtsükli 
kestel, järgides käesoleva lisa liidet 3. Alte rnatiivina võib kasutada Ki määramisel saadud intervalle.
Asjak ohasel juhul võetakse arvesse ka tootja andmet e kohaseid väävlitustamisinte rvalle.
2.3.2.4. Diisli katsestendil vanandamise kestus. Katsestendil vanandamise kestus arvutatak se järgmiselt:
Katsestendil vanandamise kestus = 160 000 km läbisõidule vastav arv regenereer imis- ja/või väävlitusta ­
mistsükleid (olenevalt sellest, kumb kest ab kauem).
2.3.2.5. Vanandamisstend. Vanandamisste nd peab järgima diisli katsestendi standardtsüklit ning tagama järelt öötlus ­
süste emi sisselaske ava juures nõuet ekohase heitgaa side voo, koostise ja temperatuur i.
Tootja registreer ib regener eerimiste /väävlitustamist e arvu (kui on asjak ohane), mis näitab, et piisa v vanandamine 
on päriselt toimunud.
2.3.2.6. Nõutav ad katsed. Halvenemistegurite arvutamisek s tuleb katsetataval e suur ima näitajag a sõidukile teha nii enne 
heitmeohjeseadmete katsestendil vanandamist kui ka pärast katsestendil vanandatud heiteohjeseadmet e sõidukile 
tagasi paigaldamist vähemalt kaks 1. tüüpi katset. Tootja võib teha lisakatseid. Halvenemiste gurite arvutamisek s 
tuleb kasutada käesoleva lisa punktis 7 kirjeldatud arvutusmeetodit ja järgida käesolevas eeskir jas sätestatud 
lisanõudeid.
3. KATSET ATAV SÕIDUK
3.1. See peab olema suur ima näitajag a sõiduk, mis on tehniliselt korras ning mille mootor ja heitmeohjeseadmed on 
uued. See võib olla sama mis 1. tüüpi katsek s esitatud sõiduk . Sellisel juhul tuleb 1. tüüpi katse teha pärast seda, 
kui sõiduk on läbinud käesoleva lisa liites 3 sätestatud vanandamistsüklist vähemalt 3 000 km.
3.1.1. Erinõuded hübr iidsõidukite jaoks on sätestatud käesoleva lisa liites 4.
4. KÜTUS
Vastupidavuskatse tehakse sobiva müügil oleva kütusega.
5. Sõiduki hooldus ja reguleer imine
Sõiduki juhtseadiseid tuleb hooldada, reguleer ida ja kasutada tootja soovitusi järgides. Kui kogu sõiduki 
vastupidav use katse ajal tekib tõrge, mis ei ole seotud heitmete, kütusekulu ja/või energiatarbimiseg a, võib tootja 
sõiduki remontida ja vastupidavuskatset jätkata. Vastasel juhul peab ta konsult eerima tüübikinnitusasutusega, et 
leida mõlemale sobiv lahendus.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/571  
6. SÕIDUKI KÄIT AMINE KATSERAJAL, MAANTEEL VÕI RULL- VEOJÕUSTENDIL
6.1. Käitamistsükkel
Katsera jal, maanteel või rull-veojõusten dil, läbitakse käesoleva lisa liites 3 kirjeldatud sõidugraafikus ettenähtud 
teepikkus.
6.2. Vastupidavuskatse (või tootja soovil valitud muudetud vastupidav uskatse) peab toimuma seni, kuni sõiduk on 
jõudnud talle ettenähtud kasuliku tööea lõppu.
6.3. Katsevar ustus
6.3.1. Rull-veojõusten d
6.3.1.1. Kui vastupidavuskatse tehakse rull-veojõusten dil, peab olema seal võimalik läbida käesoleva lisa liites 3 kirjeldatud 
tsükk el. Eelkõige peab sel olema iner tsi matkiv ja edasiliikumist takistav süst eem.
6.3.1.2. Kasutatakse suur ima näita jaga sõiduki sõidutakistusk orda jaid.
6.3.1.3. Sõiduki jahutamise süst eem peaks olema selline, et sõidukit saak s käitada samasugust el temperatuur idel nagu 
maantee l (õli, vesi, väljalaske süsteem jne).
6.3.1.4. Teata vaid muid katseste ndi kohandusi ja erisusi peetakse vajad use korral käesoleva eeskir ja lisas B5 kirjeldatute ga 
identseks (nt iner ts, mis võib olla mehaaniline või elektrooniline).
6.3.1.5. Sõiduki võib vajad use korral viia heitmete mõõtmise katseteks teise stendi.
6.3.2. Käitamine katserajal või maanteel
Kui vastupidav uskatse tehakse katserajal või maanteel, peab sõiduki katsemass olema sama, mis on säilitatud rull- 
veojõust endil tehta vate katsete jaoks .
7. SAASTEAINE HEITE MÕÕTMINE
Esimene katse tehakse siis, kui sõiduki läbisõit on 3 000 –5 000 km. Järgmised katsed tehakse pärast 20 000 km 
(±400 km) läbimist ja seejärel regulaarselt iga 20 000 km (±400 km) tagant või sagedamini, kuni on täis 
ettenähtud kasulik tööiga. Väljalask eheitmeid mõõdetak se käesoleva eeskir ja punktis 6.3 määratletud 1. tüüpi 
katsega . Tootja soovil võib igat eespool nimetatud katset korrata. Sellisel juhul käsitatakse asjaomase läbisõiduna 
kõigi korduvate katsete keskm ist. Pärast 1B-taseme jaoks ettenäht ud kasuliku tööea täitumist ei ole enam vaja 
WLTP esimese kolme faasi heitk oguseid eraldi registreer ida.
Piirnormid, mida tuleb järgida, on sätestatud käesoleva eeskir ja punktis 6.3.10.
Kui sõidukil on perioodiliselt rege nereer iv süste em, nagu on määratletud käesoleva eeskir ja punktis 3.8.1, 
kontrollitakse, et sõidukil ei oleks peagi algamas regenere erimist. Kui on, tuleb sõita regenere erimise lõpuni. Kui 
regener eerimine toimub heitk ogust e mõõtmise ajal, tehakse uus katse (sh katsek s ettevalmistamine) ja esimest 
tulemust arvesse ei võeta.
Koostatakse graafi k, kus väljalaske heitmete mõõtmise tulemused olenevad läbitud teepikkusest, mis on ümardatud 
lähima kilomeetr ini, ning läbi kõigi nende andmepunktide sobitatak se vähimr uutude meetodi abil parima 
sobivuse sirgjoon.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/572 26.11.2021  
(1A-tase)
Andmed sobivad halvenemistegur i arvutamiseks ainult siis, kui interpoleer itud 5 000 km ja ettenähtud kasuliku 
tööea punktid sel sirgel jäävad eespool nimetatud piiridesse.
Andmed on sobivad ka siis, kui parima sobivuse sirgjoon läbib kohaldatava piirnormi negatiivse tõusuga 
(interpoleer itud 5 000 km punkt on ettenähtud kasuliku tööea punktist kõrgemal), kuid tegelik ettenähtud 
kasuliku tööea punkt on piirnormist madalamal.
(1B-tase)
Andmed sobivad halvenemistegur i arvutamiseks ainult siis, kui ekstrapoleer itud 3 000 km ja ettenähtud kasuliku 
tööea punktid sel sirgel jäävad eespool nimetatud piiridesse.
7.1. Iga saasteaine kohta arvutatak se korrutamisega saadud väljalask eheitmete halvenemist egur järgmiselt:
D:E:F: ¼Mi2
Mi1
Kus:
Mi 1 == (1A-tase) saaste aine i heite mass (g/km) interpolee rituna 5 000 km-le;
(1B-tase) saast eaine i heite mass (g/km) ekstrapoleer ituna 3 000 km-le;
Mi 2= saaste aine i heite mass (g/km) interpoleer ituna ettenähtud kasulikule tööeale.
Need interpoleer itud väär tused peavad olema vähemalt nelja komak ohag a ja alles siis jagatakse need teinet eiseg a, 
et leida halvenemist egur . Tulemus ümardatakse kolme komak ohani.
Kui halvenemist egur on alla 1, loetak se see võrdseks ühega.
Tootja soovil arvutatak se iga saast eaine kohta liitmiseg a saadud väljalaske heitmete halvenemistegur järgmiselt:
D . E . F . = Mi 2 – Mi 1
Kui eespool nimetatud valemiga arvutatud liitmisega saadud halvenemist egur on negatiivn e, tuleb see võrdsustada 
nulliga.
Need liitmisega saadud halvenemist egur id peavad vastama samadele reeg litele, mida on kirjeldatud korrutamiseg a 
saadud halvenemistegur ite jaoks seoses 1A-tasemeg a (4 faasiga WLTP) ja 1B-tasemega (3 faasiga WLTP).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/573  
Liide 1 
Katsestendi standardtsükk el 
(Ainult 1A-tase)
1. SISSEJUHA TUS
Vastupidavuse väljaselgitamisek s kasutata v vanandamise standardmeeto d hõlmab katalüsaat ori / hapnikuandur i 
ja/või õhu ja kütuse suhte andur i süsteemi vanandamist stendil , järgides käesolevas liites kirjeldatud katsestendi 
standardtsüklit. Katsestendi standardtsükli puhul tuleb katalüsaator isse lastava gaas i allikana kasutada mootor it. 
Katsestendi standardtsükkel on 60sekundiline tsükke l, mida korrataks e nii palju kui ettenähtud kestuse 
saavu tamiseks vajalik. Katsestendi standardtsükli määra vad ära katalüsaat ori temperatuur , mootorisse jõudva õhu ja 
kütuse suhe ning lisaõhu sissepuhe katalüsaator i ette.
2. KATALÜS AATORI TEMPERA TUURI REGULEERIMINE
2.1. Katalüsaat ori temperatuur i mõõdetak se kuumima katalüsaat ori katalüsaat orikihi kõrgeima temperatuur iga punktis. 
Alternatiivina võib mõõta sinna siseneva gaas i temperatuur i ning teisendada selle lineaar võrrandi abil katalüsaa ­
torikihi temperatuur iks, mis arvutatak se katalüsaator i konstr uktsiooni ning vanandamiseks kasutata va stendi 
korrelatsiooniandmete põhjal.
2.2. Tuleb valida selline sobiv mootori pöörlemissagedus, koormus ja süüte ajastus, et stöhhiomeetr iliselt toimiva 
(01–40 sekundit tsükli alguses) katalüsaator i temperatuur iks saadakse vähemalt 800 °C (±10 °C). Tuleb valida 
mootori jaoks tabelis C4.App1/2 kirjeldatud nn rikkaks faasik s sobiv õhu ja kütuse suhe, et katalüsaator i 
maksimumtemper atuur iks saadakse tsüklis 890 °C (±10 °C).
2.3. Kui alumisek s temperatuur iks võetakse muu kui 800 °C, peab ülemine temperatuur olema 90 °C võrra kõrgem.
Tabel C4.App1/2
Katsestendi standardtsükk el 
Aeg (sek) Mootori õhu ja kütuse suheLisaõhu 
sissepuhe
1–40 Stöhh iomeetr iline; koormus, süütea jastus ja mootor i pöörlemissaged us reguleer itud 
selliselt, et saavutada katalüsaator i miinimumt emperatuuri ks 800 °CPuudub
41–45 Rikas (valitud õhu ja kütuse suhe võimaldab saavu tada tsüklis katalüsaat ori 
maksimumtemper atuur iks 890 °C või madalaimast 90 °C võrra kõrgem a 
temperatuur i)Puudub
46–55 Rikas (valitud õhu ja kütuse suhe võimaldab saavu tada tsüklis katalüsaat ori 
maksimumtemper atuur iks 890 °C või madalaimast 90 °C võrra kõrgem a 
temperatuur i)3 % (±1 %)
56–60 Stöhh iomeetr iline; koormus, süütea jastus ja mootor i pöörlemissaged us reguleer itud 
selliselt, et saavutada katalüsaator i miinimumt emperatuuri ks 800 °C3 % (±1 %)ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/574 26.11.2021  
Joonis C4.App1/2
Katsestendi standardtsükk el
3. VANAND AMISSTENDI VARUSTUS JA TEGUTSEMISK ORD
3.1. Vanandamisstendi konfiguratsioon. Vanandamisstend peab tagama nõuet ekohase heitgaaside voo, temperatuur i ja 
koostise, õhu ja kütuse suht e ning lisaõhu sissepuhke katalüsaator i sisselaske ava juures.
Standardne vanandamisst end koosneb mootoris t, mootori juhtpuldist ja mootoridünamomeetr ist. Kasutada võib ka 
muid konfiguratsioone (nt sõiduk tervikuna dünamomeetr il või põleti, mis tagab õigete omadusteg a heitg aasi), aga 
käesolevas liites sätestatud tingimused katalüsaat ori sisselaske aval ja reguleer imisfunktsioonid peavad olema 
täidetud.
Ühe vanandamisstendi heitga asivoo võib jagada mitmesse ossa, kui iga alamv oog vastab käesoleva liite nõuet ele. Kui 
stend võimaldab tekitad a mitu heitg aasivoogu, võib korraga vanandada mitut katalüsaat orit.
3.2. Väljalask esüsteemi paigald amine. Stendile paigalda takse kogu katalüsaat orisüst eem koos hapnikuandur i, õhu ja 
kütuse suht e andur i ning kogu neid osiseid ühenda va väljalasket orustikuga. Mitme heitgaasiv ooga mootorite puhul 
(näiteks mõned V6- ja V8-mootori d) paigaldat akse väljalaske süsteemi plokid stendile eraldi paralleelselt.
Mitme järjestikuse katalüsaat origa väljalaske süsteemide puhul paigaldatakse vanandamisste ndile kogu katalüsaat o­
risüst eem tervikuna (st koos kõikide katalüsaat orite, hapnikuandur ite, õhu ja kütuse suhte andur ite ning neid 
ühendavat e väljalasket orudega. Teise võimalusena võib iga katalüsaat orit ettenähtud aja kest el eraldi vanandada.
3.3. Temperatuur i mõõtmine. Katalüsaator i temperatuur i mõõtmisek s paigald atak se kuumima katalüsaat ori katalüsaa ­
torikihi kõrgei ma temperatuur iga punkti term opaar . Alter natiivina võib vahetult enne katalüsaator i sisselaske ava 
mõõta sinna siseneva gaasi temperatuur i ning teisendada selle lineaar võrrandi abil katalüsaat orikihi 
temperatuur iks, mis arvutatakse katalüsaat ori konstr uktsiooni ning vanandamiseks kasutata va stendi korrelatsioo ­
niandmet e põhjal. Katalüsaatori temperatuur registreer itaks e digitaalselt vähemalt 1 Hz inter valliga.
3.4. Õhu ja kütuse suhte mõõtmine. Õhu ja kütuse suht e mõõtmise vahendid (nt suure mõõtevahe mikuga 
hapnikuandur) tuleb paigutada katalüsaator i sisselaske - ja väljalaske flantsidele võimalikult lähedale. Neilt andur itelt 
saada v teave registreer itaks e digitaalselt 1 Hz inter valliga.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/575  
3.5. Heitgaasi voo tasakaal. Tuleb tagada, et igast stendil vanandatavast katalüsaat orisüsteemist voolaks läbi õige kogus 
heitg aasi (mõõdetuna stöhhiomeetr iliselt grammides sekundis, lubatud kõrvalekalle ±5 g/sek).
Õige voo kindlaksteg emise aluseks on heitmevoog, mis tekiks algse sõiduki mootoris sellisel püsival pöörlemis ­
sagedusel ja koormusel, mis on valitud käesoleva liite punkti 3.6 kohaseks katsestendi l vanandamiseks.
3.6. Seadistamine. Mootor i pöörlemissaged us, koormus ja süütea jastus valitakse selliselt, et saavu tada püsiva 
stöhh iomeetr ilise töö korral katalüsaator ikihi temperatuur iks 800 °C (±10 °C).
Õhu sisselaskesü steem tuleb seadistada selliselt, et tekitata v õhuv oog tagaks vahetult enne esimest katalüsaat orit 
püsiva stöhhiomeetr ilise heitmevoo 3,0 % (±0,1 %) hapnikusisalduse. Süsteemis eespool olevas õhu ja kütuse suhte 
mõõtepunkti s (mida nõutaks e käesoleva liite punktis 3.4) on tüüpiline näit lambda 1,16 (umbes 3 % hapnikku).
Kui õhu sissepuhe toimib, seada nn rikas õhu ja kütuse suhe, et saada katalüsaat orikihi temperatuur iks 890 °C (±10 ° 
C). Tüüpiline õhu ja kütuse suhe on sel juhul lambda 0,94 (umbes 2 % CO).
3.7. Vanandamistsükkel. Standardne katsestendi l vanandamise meet od hõlmab katsestendi standardtsüklit. Katsestend i 
standardtsüklit korratakse, kuni on saavu tatud katsestendi l vanandamise kestuse võrrandi alusel arvutatud kestus.
3.8. Kvaliteed i tagamine. Vanandamise käigus vaadatakse korrapäraselt (vähemalt iga 50 tunni järel) läbi käesoleva liite 
punktides 3.3 ja 3.4 sätestatud temperatuur id ning õhu ja kütuse suhe. Vajaduse korral neid kohandatakse , et 
tagada katsestendi standardtsükli korrektne järgimine kogu vanandamise kest el.
Kui vanandamine on läbi, esitatakse selle ajal kogutud katalüsaator i temperatuur i ja aja andmed histogrammina, 
mille temperatuur ivahemikud ei ületa 10 °C. Et kindlaks teha, kas katalüsaat orit on ka tegelikult piisaval t kaua 
term iliselt vanandatud, kasutatakse käesoleva lisa punkti 2.3.1.4 kohaseid vanandamisk estuse võrrandit ja 
vanandamistsükli efektiivtem peratuur i. Katsestendil vanandamist pikendatakse , kui väljaar vutatud vanandamisaja 
term iline toime ei ole ettenähtud term ovanandamisest vähemalt 95 %.
3.9. Käivitamin e ja seiskamine Tuleb tagada, et käivitamise ega seiskamise ajal ei tekiks katalüsaat ori vananemist 
kiirenda vaid maksi mumt emperatuure (nt 1 050 °C). Selle probleemi vältimiseks võib kasutada spetsiaalset madala 
temperatuur iga käivitamist ja seiskamist.
4. VASTUPID AVUSE VÄLJASELGIT AMISEK S TEHT AVA KATSESTENDIL VANAND AMISE R-TEGURI EKSPERIMENT AALNE 
KINDL AKSTEGEMINE
4.1. R-tegur on katalüsaat ori term oreaktiivsuse koefitsient, mida kasutatakse katsestendil vanandamise kestuse 
võrrandis. Tootjad võivad R väär tuse kindlaks teha eksper imentaalselt, toim ides järgmiselt.
4.1.1. Sobivat stenditsüklit ja vanandamisst endi varustust kasutades vanandataks e mitu katalüsaator it (vähemalt kolm 
sama tehnilise lahendusega katalüsaat orit) eri temperatuur idel, mis jäävad tavapärase tööt emperatuur i ja 
kahjustumise piirtemperatuur i vahele. Mõõdetakse heitmete iga koostisosa kogused (või katalüsaat ori 
ebaefe ktiivsust (1 miinus katalüsaat ori efektiivsus)). Tagat akse, et lõppkatsel saadud andmed jääksid ühe- ja 
kahek ordse heiten ormi vahele.
4.1.2. Hinnatakse R väär tus ja arvutatakse iga temperatuur i puhul katsestendil vanandamise tsükli efektiivt emperatuur 
(Tr), järgides käesoleva lisa punkti 2.3.1.4.
4.1.3. Iga katalüsaat ori kohta koostatakse graafi k, kus on heitmed (või katalüsaat ori ebaefektiivsus) ja vanandamisaeg. 
Arvutatak se vähimr uutude meet odiga sobivaim andmeid läbiv joon. Et andmek ogum olek s selleks sobilik, peaks 
andmet el olema ligikaudu ühesugune vabaliige vahemikus 0–6 400 km. Näide joonisel C4.App1/3
4.1.4. Iga vanandamist emperatuuri kohta arvutatakse kõige sobivam joone tõus.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/576 26.11.2021  
Joonis C4.App1/3
Katalüsaat ori vanandamise näide
4.1.5. Koostatakse graafik , kus vertikaaltelj el on iga kõige sobivama joone tõusu (käesoleva liite punkt 4.1.4) 
naturaalloga ritm (ln) ja horisontaalt eljel pöörd-vanandamist emperatuur (1/(vanandamistem peratuur , deg K)). 
Vähimr uutude meet odiga arvutatakse sobivaimad andmeid läbivad jooned. Joone tõus on R-tegur . Näide joonisel 
C4.App1/4.
4.1.6. R-tegur it võrreldak se käesoleva liite punkti 4.1.2 kohase algväär tusega. Kui arvutatud R-tegur erineb algväär tusest 
üle 5 %, valitakse uus R-tegur, mis jääb alg- ja arvutatud väär tuse vahele, ning korratakse käesoleva lisa punktides 
4.1.2–4.1.6 kirjeldatud samme, et saada uus R-tegur. Seda korratakse seni, kuni arvutatud R-tegur erineb algselt 
eeldatud R-tegurist alla 5 %.
4.1.7. Heitmete iga kompone ndi kohta määratud R-tegurit võrreldakse eraldi. Vanandamisk estuse võrrandis kasutatakse 
väikseimat R-tegurit (võimalikest halvim).
Joonis C4.App1/4
R-tegur i määramine
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/577  
Liide 2 
Diisli katses tendi standardtsükkel 
(Ainult 1A-tase)
1. SISSEJUHA TUS
Tahmafiltr ite vanandamise seisuk ohalt on ülioluline rege nereer imiste arv. Väävlitustamistsükleid nõudvate süstee mide 
jaoks (nt NO X salvestiga katalüsaator id) on see protsess samuti oluline.
Vastupida vuse väljaselgitamiseks kasutatav diisli katsestendi l vanandamise standardmeetod hõlmab järeltöötlus ­
süste emi vanandamist stendil , järgides käesolevas liites kirjeldatud diisli katsestendi standardtsüklit. Diisli katsestendi 
standardtsükli puhul tuleb süstee mi lastava gaas i allikana kasutada mootor it.
Diisli katsestendi standardtsükli kest el peavad süste emi rege nereer imis-/vääv litustamisfunktsioonid püsima 
tavapärases töök orras.
2. Diisli katseste ndi standardtsüklis matkitakse vastupidav use määramiseks vajaliku aja jooksul sobivaid katsestendi 
standardtsükli mootor i pöörlemissaged ust ja koormustingimusi. Vanandamise kiirendamisek s võib katsestendi 
mootori seadeid muuta, et lühendada süsteemi koormatuse aega. Näiteks võib muuta sissepr itse ajastust või heitgaasi ­
tagastust.
3. VANAND AMISSTENDI VARUSTUS JA TEGUTSEMISK ORD
3.1. Standardne vanandamisstend koosneb mootoris t, mootori juhtpuldist ja mootor idünamomeetr ist. Kasutada võib ka 
muid konfiguratsioone (nt sõiduk tervikuna dünamomeetr il või põleti, mis tagab õiget e omadust ega heitgaasi), aga 
käesolevas liites sätestatud tingimused järeltöötlussüs teemi sisselaske aval ja reguleer imisfunktsioonid peavad olema 
täidetud.
Ühe vanandamisstendi heitgaa sivoo võib jagada mitmesse ossa, kui iga alamv oog vastab käesoleva liite nõuet ele. Kui 
stend võimaldab tekitada mitu heitg aasivoogu, võib korraga vanandada mitut järeltöötlussüst eemi.
3.2. Väljalask esüsteemi paigald amine. Stendile paigaldat akse kogu järelt öötlussüsteem ning kogu neid osiseid ühenda v 
väljalask etor ustik. Mitme heitg aasivoog a mootorite puhul (näite ks mõned V6- ja V8-mootori d) paigaldat akse 
väljalask esüsteemi plokid stendil e eraldi.
Vanandamiseks paigaldatakse stendil e kogu järelt öötlussüsteem ühtse tervikuna. Teise võimalusena võib iga järeltööt ­
lussüste emi ettenähtud aja kestel eraldi vanandada.
Reag enti kasutava väljalaske heitmete järeltöötlussüst eemi korral peab stendil e olema paigaldatud ja töötama kogu 
sissepr itsesüst eem.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/578 26.11.2021  
Liide 3 
Maanteesõidu standardtsükke l 
1. SISSEJUHA TUS
Maant ee standardtsükk el on suur ima näitajag a sõiduki läbisõidu kogumise tsükkel. Sõidukiga võib sõita katserajal või 
läbisõidu kogumise veojõustendil.
Tsükkel koosneb seitsmest kuuekilomeetr isest ringist. Ringi pikkust võib muuta, et viia see vastav usse läbisõidu 
kogumiseks kasutata va katseraja pikkuseg a.
Maant eesõidu standardtsükkel
Ring Kirjeldus Tüüpiline kiirendus m/s2
1 (Moot ori käivitamine) 10 sekundit tühikäigul 0
1 Mõõdukas kiirendus kuni 48 km/h 1,79
1 Püsikiir usel 48 km/h ¼ ringi 0
1 Mõõdukas aeglustus kuni 32 km/h –2,23
1 Mõõdukas kiirendus kuni 48 km/h 1,79
1 Püsikiir usel 48 km/h ¼ ringi 0
1 Mõõdukas aeglustus peatumiseni –2,23
1 5 sekundit tühikäigul 0
1 Mõõdukas kiirendus kuni 56 km/h 1,79
1 Püsikiir usel 56 km/h ¼ ringi 0
1 Mõõdukas aeglustus kuni 40 km/h –2,23
1 Mõõdukas kiirendus kuni 56 km/h 1,79
1 Püsikiir usel 56 km/h ¼ ringi 0
1 Mõõdukas aeglustus peatumiseni –2,23
2 10 sekundit tühikäigul 0
2 Mõõdukas kiirendus kuni 64 km/h 1,34
2 Püsikiir usel 64 km/h ¼ ringi 0
2 Mõõdukas aeglustus kuni 48 km/h –2,23
2 Mõõdukas kiirendus kuni 64 km/h 1,34
2 Püsikiir usel 64 km/h ¼ ringi 0
2 Mõõdukas aeglustus peatumiseni –2,23
2 5 sekundit tühikäigul 0
2 Mõõdukas kiirendus kuni 72 km/h 1,34
2 Püsikiir usel 72 km/h ¼ ringi 0
2 Mõõdukas aeglustus kuni 56 km/h –2,23
2 Mõõdukas kiirendus kuni 72 km/h 1,34
2 Püsikiir usel 72 km/h ¼ ringi 0
2 Mõõdukas aeglustus peatumiseni –2,23
3 10 sekundit tühikäigul 0
3 Järsk kiirendus kuni 88 km/h 1,79ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/579  
Ring Kirjeldus Tüüpiline kiirendus m/s2
3 Püsikiir usel 88 km/h ¼ ringi 0
3 Mõõdukas aeglustus kuni 72 km/h –2,23
3 Mõõdukas kiirendus kuni 88 km/h 0,89
3 Püsikiir usel 88 km/h ¼ ringi 0
3 Mõõdukas aeglustus kuni 72 km/h –2,23
3 Mõõdukas kiirendus kuni 97 km/h 0,89
3 Püsikiir usel 97 km/h ¼ ringi 0
3 Mõõdukas aeglustus kuni 80 km/h –2,23
3 Mõõdukas kiirendus kuni 97 km/h 0,89
3 Püsikiir usel 97 km/h ¼ ringi 0
3 Mõõdukas aeglustus peatumiseni –1,79
4 10 sekundit tühikäigul 0
4 Järsk kiirendus kuni 129 km/h 1,34
4 Vabaj ooksu l kuni 113 km/h –0,45
4 Püsikiir usel 113 km/h ½ ringi 0
4 Mõõdukas aeglustus kuni 80 km/h –1,34
4 Mõõdukas kiirendus kuni 105 km/h 0,89
4 Püsikiir usel 105 km/h ½ ringi 0
4 Mõõdukas aeglustus kuni 80 km/h –1,34
5 Mõõdukas kiirendus kuni 121 km/h 0,45
5 Püsikiir usel 121 km/h ½ ringi 0
5 Mõõdukas aeglustus kuni 80 km/h –1,34
5 Kerg e kiirendus kuni 113 km/h 0,45
5 Püsikiir usel 113 km/h ½ ringi 0
5 Mõõdukas aeglustus kuni 80 km/h –1,34
6 Mõõdukas kiirendus kuni 113 km/h 0,89
6 Vabaj ooksu l kuni 97 km/h –0,45
6 Püsikiir usel 97 km/h ½ ringi 0
6 Mõõdukas aeglustus kuni 80 km/h –1,79
6 Mõõdukas kiirendus kuni 104 km/h 0,45
6 Püsikiir usel 104 km/h ½ ringi 0
6 Mõõdukas aeglustus peatumiseni –1,79
7 45 sekundit tühikäigul 0
7 Järsk kiirendus kuni 88 km/h 1,79
7 Püsikiir usel 88 km/h ¼ ringi 0
7 Mõõdukas aeglustus kuni 64 km/h –2,23
7 Mõõdukas kiirendus kuni 88 km/h 0,89
7 Püsikiir usel 88 km/h ¼ ringi 0ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/580 26.11.2021  
Ring Kirjeldus Tüüpiline kiirendus m/s2
7 Mõõdukas aeglustus kuni 64 km/h –2,23
7 Mõõdukas kiirendus kuni 80 km/h 0,89
7 Püsikiir usel 80 km/h ¼ ringi 0
7 Mõõdukas aeglustus kuni 64 km/h –2,23
7 Mõõdukas kiirendus kuni 80 km/h 0,89
7 Püsikiir usel 80 km/h ¼ ringi 0
7 Mõõdukas aeglustus peatumiseni –2,23
Maant eesõidu standardtsüklit kujutatud järgmisel joonisel.
ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/581  
Liide 3b 
Läbisõidu kogumise tsüklid 
(Ainult 1B-tase)
Kogu sõiduki vastupidav uskatse jaoks peab sõiduki tootja valima ühe järgmisest kolmest tsüklist.
1.Muster A
Sõidumuster Teepikkuse osakaal
Tavasõit Kõik osi (tühikäik , kiirendus, aeglustamine, 
püsikiir us) tuleb kasutada alla 60 km/h kiiruseg aÜle 60 %
Kiire sõit Püsikiir us: 100 km/h või V_max (olenevalt sellest, 
kumb on aeglasem)Üle 20 %
Muu Vastavalt heale insener itavale Erinõudeid ei ole, kui eespool 
nimetatud kriteeri umid on täidetud
2.Muster B
Sõidumuster Teepikkuse osakaal
Paigaltvõt tude arv Üle 20 korra tunnis
Kiire sõit Püsikiir us: 100 km/h või V_max (olenevalt sellest, 
kumb on aeglasem)Üle 8 %
Keskmine kiirus Üle 45 km/h
Muu Kasutada tuleb kõik osi (tühikäik, kiirendus, 
aeglustamine, püsikiir us)
Vananemise seisuk ohast halvem sõidumuster kui 
tabelis C4.App3b/1
Tabel C4.App3b/1
Režiim Sõidutingimused Töötamise aeg (s) Kumulatiivne aeg (s)
1 Tühikäik 10 10
2 Kiirendus: 0 → 60 km/h 30 40
3 Püsikiir us: 60 km/h 15 55
4 Aeglustus: 60 → 30 km/h 15 70
5 Kiirendus: 30 → 60 km/h 15 85
6 Püsikiir us: 60 km/h 15 100
7 Aeglustus: 60 → 0 km/h 30 130
8 Korrata 1–7 üheksa korda 1 170 1 300
9 Tühikäik 10 1 310
10 Kiirendus: 0 → 100 (*)km/h 40 (50 (**)) 1 350 (1 360 (**))ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/582 26.11.2021  
Režiim Sõidutingimused Töötamise aeg (s) Kumulatiivne aeg (s)
11 Püsikiir us: 100 km/h 200 (190 (**)) 1 550
12 Aeglustus: 100 → 0 km/h 50 1 600
13 Korrata 1–12 kuni kasuliku tööea täitumiseni
(*) * 100 km/h või V_max (olenevalt sellest, kumb on aeglasem)
(**) Sõidukid, mille silindr ite töömaht on kuni 0,660 liitrit, pikkus kuni 3,40 m, laius kuni 1,48 m ja kõrgus kuni 2,00 m, kaassõitjate 
istmete arv kuni 3 ja kandevõime kuni 350 kg.
3.Lisa C4 liites 3 kirjeldatud maantees õidu standardtsükkelET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/583  
Liide 4 
Hübr iidsõidukite erinõuded 
1. SISSEJUHA TUS
1.1. Käesoleva liite punktides 2 ja 3 sätes tatud 5. tüüpi katse erinõuded välise laadimiseg a/laadimiseta hübr iidelektr i­
sõidukit e jaoks.
2. (Ainult 1A-tase)
Välise laadimiseg a hübr iidelektr isõidukid
Elektr isalvestit võib läbisõidu kogumise ajal laadida kaks korda päevas.
Läbisõidu kogumine laeta vat elektr isalvestussüste emi kasutades peab olema lühem kui ettenähtud kasulik tööig a 
korrutatuna kõigi selle sõiduki jaoks arvutatud kasulikkusteguri te (UF j) summaga alates laetuskulurežiimis 1. tüüpi 
katse algusest kuni faasini j.
Faas j on üleminekutsükli viimane faas ehk laetuskulurežiimis 1. tüüpi katse lõpp.
Läbisõitu kogutakse valikrežiimis, mis käivitub alati sõiduki käivitamisel (põhirežiim) või tootja soovitatud režiimis 
(kui põhirežiimi ei ole), mille kasutamisek s on saadud tehnilise teeni stuse heaksk iit.
Läbisõitu kogumise ajal võib lülitada teisele hübr iidrežiimile, kui see on läbisõidu kogumise jätkamiseks vajali k ja 
tehniline teenistus on selleg a nõustunud.
Saast eainete heidet mõõdetak se lisa B8 punktis 3.2.5 sätestatud tingimustel.
3. Välise laadimiseta hübr iidelektr isõidukid
Läbisõitu kogutakse valikrežiimis, mis käivitub alati sõiduki käivitamisel (põhirežiim), või tootja soovitatud režiimis 
(kui põhirežiimi ei ole), mille kasutamisek s on saadud tehnilise teeni stuse heaksk iit.
Saast eainete heidet mõõdetak se samamoodi nagu 1. tüüpi katses.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/584 26.11.2021  
LISA C5 
Moot orsõidukite pardadiagnostik asüsteem (OBD) 
1. SISSEJUHA TUS
Käesolevat lisa kohaldataks e mootorsõidukit e pardadiagnostikasüst eemi heitmeohjefunktsioonidele.
2. RESER VEERITUD
3. NÕUDED JA KATSED
3.1. Kõikidel sõidukit el peab olema pardadiagnostikasüste em, mis on kavandatud, konstr ueer itud ja paigaldatud nii, 
et see suudab teha liigiti kindlaks jälgita vate osiste toimivuse halvenemise ja rikked sõiduki kogu kasutusea 
jooksul. Selle eesmärgi saavu tamiseks peab tüübikinnitusasutus pidama vastuvõetav aks, et käesoleva lisa 
punktis 3.3.1 osutatud ettenähtud kasuliku tööiga ületava läbisõiduga sõidukite (käesoleva eeskir ja punkt 6.7) 
pardadiagnostikasüst eemi jõudlus võib olla veidi halvenenud, nii et käesoleva eeskir ja punkti 6.8.2 tabelites 4A 
ja 4B (nagu asjak ohane) olevad piirmäärad võivad olla ületatud juba enne, kui pardadiagnostikasüst eem juhile 
tõrk est teda annab.
3.1.1. Sõiduki kontrollimiseks, diagnostikaks, hoolduseks ja remondiks vajali k juurdepääs pardadiagnostikasüst eemile 
peab olema piiramatu ja standardne. Kõik heiteg a seotud veak oodid peavad olema kooskõlas käesoleva lisa liite 
1 punktiga 6.5.3.5.
3.2. Pardadiagnostikasüste em peab olema kavandatud, konstr ueer itud ja paigald atud nii, et see vastab tavapärase 
kasutamise tingimustes käesoleva lisa nõuetele.
3.2.1. Pardadiagnostikasüste emi ajutine väljalülitumine
3.2.1.1. Tootja võib pardadiagnostikasüst eemi välja lülituma panna, kui selle jälgimisvõimet mõjutab madal kütusetase. 
Süst eem ei tohi välja lülituda, kui paagis on kütust üle 20 % nimimahust.
3.2.1.2. Tootja võib panna pardadiagnostikasüst eemi välja lülituma, kui mootor i käivitamise temperatuur on alla 266 K 
(–7 °C) või kui sõiduk asub üle 2 440 m üle merepinna, aga tootja peab esitama andmed ja/või tehnilise 
hinnangu, millest on piisavalt näha, et süst eemi töö ei oleks sellistes tingimustes usaldusväär ne. Samuti võib 
tootja taotleda pardadiagnostikasüsteemi väljalülitumise luba muudel mootor i käivitustem peratuur idel, kui ta 
tõendab ametiasutusele andmet e ja/või tehnilise hinnangu abil, et sellist es tingimustes olek s diagnostika vigane. 
Rikk eindikaator (MI) ei pea süttima, kui piirmäärasid ületatakse rege nereer imise ajal, tingimusel et defekt e ei ole.
3.2.1.3. Sõidukit el, millele saab paigaldada jõuvõtuseadmed, võib seiresüstee m välja lülituda ainult siis, kui jõuvõtuseade 
töötab.
Peale käesolevas punktis sätestatu võib tootja panna pardadiagnostikasüsteemi ajutiselt välja lülituma järgmist el 
juhtudel:
a)segakütuselistel ja ühe- või kahekütuselistel gaasisõidukite l üheks minutik s pärast tankimist, et elektrooniline 
juhtplokk saaks tuvastada kütuse kvaliteedi ja koostise;
b)kahekütuselistel sõidukit el viieks sekundik s pärast kütuseliigi vahetust, et võimaldada mootori 
tööparameetr id muuta;
c)tootja võib neist ajapiirangutest kõrvale kalduda, kui ta tõendab, et veen vatel tehni listel põhjustel kulub 
kütusesüstee mi stabiliseer imiseks pärast tankimist või kütuseliigi vahetamist rohk em aega. Igal juhul 
lülitatakse süste em uuesti sisse niipea, kui kütuse kvalite et ja koostis on tuvastatud või mootori 
tööparameetr id on muudetud.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/585  
3.2.2. Töötakti vahelejätt sädesüütemoot origa sõidukit el
3.2.2.1. Tootjad võivad mootori konkreetse pöörlemissageduse ja koormustingimuste korral lubada ametiasutusele 
deklareer itust suuremat töötakti vahelejätu protsenti, kui on võimalik tõendada, et väiksem a protsendi 
tuvastamine ei ole usaldusväär ne.
3.2.2.2. Kui tootja suudab ametiasutusele tõendada, et suurema protsendi tuvastamine ei ole ikka veel teosta tav või et 
vahelejättu ei ole võimalik eristada muudest mõjudest (nt konarlik tee, käiguvahetus, pärast mootor i käivitamist 
vms), siis võib töötakti vahelejätu seire sellist es oludes välja lülituda.
3.2.3. Toimivuse halvenemise või rikete tuvastamine võib toimuda ka väljaspool sõidutsüklit (nt pärast mootori 
seiskamist).
3.3. Katsete kirjeldus
3.3.1. Katsed tehakse sõidukiga, mida kasutatak se vastupidav use väljaselgitamisek s tehtavaks 5. tüüpi katsek s 
(käesoleva eeskir ja lisa C4), järgides käesoleva lisa liite 1 kohast korda. Katsed tehakse vastupidav use 
kontrollimiseks tehtud 5. tüüpi katse lõpus.
Kui vastupidavusk ontrolliks 5. tüüpi katset ei tehta või kui tootja seda soovib, võib nendek s pardadiagnostika ­
süst eemi toim ivuse tõendamise katseteks kasutada sobivalt vanandatud ja representatiivset sõidukit.
3.3.2. Pardadiagnostikasüste em peab näitama heitmeteg a seotud osise või süst eemi tõrge t, mille tõttu ületatakse 
käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 sätestatud piirmäärasid.
3.3.2.1. Käesoleva eeskir ja punkti 6.3.10 kohase tüübikinnituse saanud sõidukit e pardadiagnostikasüste emi piirmäärad 
on esitatud käesoleva eeskir ja punkti 6.8.2 tabelites 4A ja 4B (nagu asjak ohane).
3.3.3. Seirenõuded sädesüütemoot origa sõidukit ele
Käesoleva lisa punkti 3.3.2 nõuet e täitmiseks peab pardadiagnostikasüst eem jälgima vähemalt alljärgnevat.
3.3.3.1. Katalüüsmuundur i tõhususe vähenemine seoses metaanist erinevate süsivesinik e ja NO x heiteg a. Tootjad võivad 
jälgida kas üksnes eesmist katalüsaator it või eesmist koos ühe või mitme järgmise katalüsaat origa. Iga jälgita v 
katalüsaat or või nende kombinatsioon loetak se rikkis olevaks, kui heitk ogused ületavad käesoleva eeskir ja 
punktis 6.8.2 sätestatud metaanist erinevate süsivesinike või NO x piirmäära.
3.3.3.2. Moot ori töötakti vahelejätu protsent mootor i tööpiirk onnas, mille määra vad ära järgmised alapunktid:
a)maksimaalne pöörlemissagedus 4 500 min–1 või 1 000 min–1 suurem kui 1. tüüpi katse tsükli suur im 
pöörlemissaged us (olenevalt sellest, kumb on väik sem);
b)positiivne pöördemomendi kõver (st mootori koormus tühikäigul);
c)joon, mis ühendab mootori järgmisi tööpunkt e: positiivse pöördemomendi kõver pöörlemissagedusel 
3 000 min–1 ja alapunktis a määratletud maksi maalse pöörlemissaged use kõveral asuv punkt, kui rõhk 
mootori sisselaskek ollektoris on 13,33 kPa väik sem kui positiivse pöördemomendi korral.
3.3.3.2.1. Konkreetne töötakti vahelejätu seire sagedus
(Ainult 1B-tase)
a)Katalüüsmuundur i kaitse. Moot ori töötakti vahelejättu, mis kahjustab katalüüsmuundur it liigse kuumuse 
tõttu, tuleb punktis 3.3.3.2 sätestatud piirk onnas jälgida iga 200 pöörde tagant.
Kui mootori töötakti vahelejätte on hinnanguliselt alla 5 %, võib piirmäär olla 5 %.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/586 26.11.2021  
b)Heitmete piirmäära ületamine. Moot ori töötakti vahelejättu, mis põhjustab heitmet e piirmäära ületamise, 
tuleb punktis 3.3.3.2 sätestatud piirk onnas jälgida iga 1 000 pöörde tagant.
Kui mootori töötakti vahelejätte on hinnanguliselt alla 1 %, võib piirmäär olla 1 %.
3.3.3.3. Hapnikuandur i toim ivuse halvenemine
Käesolev punkt tähendab, et toimivuse halvenemise suht es tuleb kontrollida kõiki hapnikuandureid, mis on 
paigald atud ja mida kasutatakse käesoleva lisa nõuet e kohaseks katalüüsmuundur i rikete jälgimiseks.
3.3.3.4. Muud heitmeohjesüsteemi osised või süstee mid või heidet mõjutavad arvutig a ühendatud jõusüsteem i osised või 
süst eemid, mis valitud kütuse kasutamise korral töötavad ja mille tõrk e tõttu võivad väljalaskeheitmed ületada 
mõnd käesoleva eeskir ja punkti 6.8.2 tabelites 4A ja 4B (nagu asjak ohane) sätestatud piirmäära.
Asjaomaste kompon entide ja süsteemide mittetäielik loetelu:
a)heitg aasitagas tussüsteem
b)kütusesüste em
c)lisaõhusüste em
d)gaasijaotusf aaside süsteem
e)õhurõhu andur
f)sisselask eõhu rõhu andur
g)sisselask eõhu temperatuur i andur
h)õhu voo andur
i)mootori jahutusaine temperatuur i andur
j)gaasipedaali andur
k)silindr ituvastusandur
l)väntvõlli nurga andur
3.3.3.5. Muid heitmet ega seotud jõusüsteemi osiseid, mis on arvutiga ühendatud ja mida muidu ei jälgita (sh seiret 
võimalda vad andur id), kontrollitakse ahela katkestust e suht es.
3.3.3.6. Kütuseaur uheiteg a seotud läbipuhumist juhtival elektroonilisel seadmel tuleb jälgida vähemalt ahela 
katk ematust.
3.3.3.7. (Ainult 1A-tase)
Otsesissepr itseg a sädesüütemoot oritel tuleb jälgida kõiki rikkeid, mille tõttu võivad heitmed ületada käesoleva 
eeskir ja punktis 6.8.2 sätes tatud tahk ete osakest e piirmäära ja mida tuleb survesüüte mootor itel käesoleva lisa 
nõuet e kohaselt jälgida.
3.3.4. Survesüütemoot origa sõidukite seirenõuded
Käesoleva lisa punktis 3.3.2 ettenähtud nõuete täitmisek s peab pardadiagnostikasüsteem jälgima alljärgnevat.
(1A-tase)
3.3.4.1. Katalüüsmuundur i (kui olemas) tõhususe vähenemine.
3.3.4.2. Tahmaf iltri (kui olemas) toimimine ja terviklikkus.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/587  
3.3.4.3. Sissepr itsesüsteemi elektroonilise doseer imis- ja ajastusseadme(te) tõrke d ja toiteahe la katkematus.
3.3.4.4. Muud heitmeohjesüsteemi osised või süstee mid või heidet mõjutavad arvutig a ühendatud jõusüsteem i osised või 
süst eemid, mille tõrk e tõttu võivad väljalask eheitmed ületada mõnd käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 sätes tatud 
piirmäära. Sellised süste emid või osised on näiteks seadmed, mida kasutatakse õhu vooluhulg a massi ja mahu 
(ning temperatuur i), ülelaadimisrõhu ja sisselask ekollektor i rõhu jälgimisek s ja ohjek s (ning neid toiminguid 
võimalda vad andur id).
3.3.4.5. Muid heitmet ega seotud jõusüsteemi osiseid, mis on arvutig a ühendatud ja mida muidu ei jälgita, tuleb 
kontrollida ahela katke stuste suhtes.
3.3.4.6. Heitgaasi tagastussüsteemi rikked ja tõhususe vähenemine.
3.3.4.7. Reag endiga NO x järeltöötlussüst eemi ja reagenti doseer iva allsüstee mi rikked ja tõhususe vähenemine.
3.3.4.8. Reag enti mittekasut ava NO x järeltöötlussüst eemi rikked ja tõhususe vähenemine.
(1B-tase)
Muid heitmeteg a seotud jõusüsteemi osiseid, mis on arvutiga ühendatud, tuleb kontrollida ahela katkestust e 
suht es.
Ahela seire loetelu:
a) õhurõhu andur
b) sisselask eõhu rõhu andur
c) sisselask eõhu temperatuur i andur
d) õhu voo andur
e) mootori jahutusaine temperatuur i andur
f) gaasipedaali andur
g) silindr ituvastusandur
h) väntvõlli nurga andur
i) sissepr itse ajastuse andur
j) sissepr itsek oguse reguleer imise andur
k) sissepr itse temperatuur i andur
l) sissepr itse rõhu andur
m) õli temperatuur i andur
n) õli rõhu andur
o) heitmet e temperatuur i andur
p) heitmet e rõhu andur
3.3.5. Tootjad võivad tüübikinnitusasutusele tõendada, et teatavaid osiseid või süst eeme ei ole tarvis jälgida, kui 
heitmed ei ületa nende talitluse täieliku lakkamise või nende eemaldamise korral käesoleva eeskir ja punktis 
6.8.2 sätestatud piirmäärasid.
3.3.5.1. (Ainult 1A-tase)
Ent jälgida tuleb siiski järgmisi seadmeid, et teha kindlaks nende talitluse täielik lakkamine või nende 
eemaldamine (kui eemaldamine põhjustab käesoleva määr use punktis 6.3.10 sätestatud heitk ogust e 
piirnormide ületamise):
a)survesüüte mootor ile eraldi tervikuna paigaldatud või heitmeohjesüsteemi sisse ehitatud tahmafi lter;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/588 26.11.2021  
b)survesüüte mootor ile eraldi tervikuna paigaldatud või kombineer itud heitmeohjesüsteem i sisse ehitatud NO x 
järeltöötluss üsteem;
c)survesüüte mootor ile eraldi tervikuna paigaldatud või heitmeohjesüstee mi sisse ehitatud diislikütuse 
oksüdats iooni katalüsaat or.
3.3.5.2. (Ainult 1A-tase)
Samuti tuleb jälgida, et käesoleva lisa punktis 3.3.5.1 nimetatud seadmetel ei esineks tõrkeid, mille tulemusena 
ületataks käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 sätestatud kohaldatavaid piirmäärasid.
3.4. Iga kord, kui mootor käivitatakse , peab algama diagnostiliste kontrollimiste rida, mis viiaks e lõpule vähemalt 
korra, kui kontrollimistingimused on sobivad. Kõik kontrollitingimused valitakse sellised, et need vastav ad 
1. tüüpi katses kasutata vatele tavapärase sõidu tingimust ele.
3.5. Rikk eindikaator i aktiveer imine
3.5.1. Pardadiagnostikasüste emis peab olema juhile selgesti tajutav rikkeindikaat or. Seda ei tohi kasutada muuks kui 
juhile hädaoluk orras käivitamisest, heitmeohje vaik erežiimist või häda variandist teada andmiseks. 
Rikk eindikaator peab olema nähtav igasuguses valgustingimuste s. Aktiveer itud rikkeindikaat or peab kuvama 
standardile ISO 2575 vastava tähise. Heitk ogusteg a seotud probleemide jaoks võib sõidukil olla vaid üks 
üldotstarbeline rikkeindikaator . Eraldiseisvad eriotstarbelised märgulambid (nt pidur isüst eem, turvavöö 
kinnitamine, õlisur ve) on lubatud. Rikkeindikaat oris ei tohi olla punast värvust.
3.5.2. Kui rikkeindikaat ori aktiveer imiseks on vaja rohk em kui kaht e ettevalmistavat tsüklit, peab tootja esitama 
andmed ja/või tehnilise hinnangu, mis tõendavad nõuetek ohaselt, et seiresüsteem avastab osist e toimivuse 
halvenemise sama tulemuslikult ja õigel ajal. Rikk eindikaator i aktiveer imiseks ei tohi olla vaja keskm iselt üle 
kümne sõidutsükli. Rikk eindikaator peab aktiveer uma ka siis, kui mootor i juhtplokk lülitub jäädav asse 
heitmeohje vaikerežiimi, sest heitk ogused ületa vad käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 märgitud piirmäärasid või 
pardadiagnostikasüst eem ei saa täita põhilisi käesoleva lisa punktides 3.3.3 ja 3.3.4 kehtestatud seirenõudeid. 
Rikk eindikaator peab toim ima silmato rkavalt hoiatav alt (nt vilkuv tuli) alati, kui leiab aset töötakti vahelejätt, 
mis tootja määratluse kohaselt võib kahjustada katalüsaator it. Rikk eindikaator peab aktiveer uma ka siis, kui 
sõiduki süüde on sees, aga mootorit pole veel käivitatud või pöörlema pandud, ja deaktiveer uma pärast 
mootori käivitumist, kui enne ei ole rikkeid avastatud.
3.6. Veakoodide salvestamine
3.6.1. Pardadiagnostikasüste em peab registreer ima heitmeohjesüsteemi olekut näitava( d) ootel ja kinnitatud 
veak oodi(d). Nõuetek ohaselt toimivat e heitmeohjesüsteemide ja täielikuks hindamisek s sõiduki edasist tööd 
vajavat e heitmeohjesüsteemide tähistamiseks kasutatak se eraldi olekuk oode (valmisolekuk oodid). Kui 
rikkeindikaator aktiveer ub toimimise halvenemise, rikke või jäädav a heitmeohje vaikerežiimi tõttu, tuleb 
salvestada veak ood, mis viitab rikke tüübile. Veakood tuleb salvestada ka käesoleva lisa punktides 
3.3.3.5 ja 3.3.4.5 mainitud juhtudel.
3.6.2. Andmed sõiduki poolt läbitud teepikkuse kohta alates rikkeindikaat ori käivitumisest peavad olema standard- 
andmesideliidese jadapordi kaudu kogu aeg kätte saadavad.
3.6.3. Sädesüüte mootor iga sõidukitel ei ole tarvis töötakti vahele jätnud silindreid eraldi identifitseer ida, kui 
salvestatakse ühe või mitme silindr i töötakti vahelejätu veak ood.
3.7. Rikk eindikaator i deaktiveer imineET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/589  
3.7.1. Kui töötaktide vahelejätte, mis (tootja määratluse kohaselt) võik sid kahjustada katalüsaat orit, enam ei esine või 
kui mootori pöörlemissaged us ja koormus on muutunud selliseks, mille puhul töötaktide vahelejätt 
katalüsaat orit ei kahjusta, siis võib rikkeindikaat or esimese sõidutsükli ajal, mil töötakti vahelejätt tuvastati, 
lülituda varasemale olekule ning järgmiste sõidutsüklit e ajal taas aktiveer uda. Kui rikkeindikaator lülitub taga si 
varasemasse olekusse, võib vastav ad veak oodid ja salvestatud hetk eseisu tingimused kustutada.
3.7.2. Kõigi muude rikete korral võib rikkeindikaat or deaktiveer uda pärast järgmist kolme järjestikust sõidutsüklit, 
mille kestel rikkeindikaat orit aktiveer iv seiresüsteem ei avasta enam riket, ning leitud ei ole ka muid rikkeid, mis 
võiksid rikkeindikaator i aktiveer ida.
3.8. Veakoodi kustutamine
3.8.1. Pardadiagnostikasüste em võib kustutada veak oodi, läbitud teepikkuse ja hetk eseisu andmed, kui sama riket ei 
registreer ita uuesti vähemalt 40 mootor isoojendustsükli või 40 sõidutsükli jook sul, mil sõiduk töötab 
alapunktides a–c keht estatud kriteeri umide kohaselt:
a)mootori käivitamisest on kumulatiivselt möödunud vähemalt 600 sekundit ;
b)sõiduk on vähemalt 40 km/h kiirusel kumulatiivselt liikunud vähemalt 300 sekundit ;
c)sõiduk on töötanud tühikäigus vähemalt 30 sekundit (st juht ei vajuta gaasipedaali ja sõiduki kiirus kuni 
1,6 km/h).
3.9. Kahekütuselised gaasisõidukid
Üldiselt kohaldataks e kahekütuseliste gaasisõidukit e pardadiagnostikasüst eemile kummagi kütuseliigi puhul 
(bensiin ja maag aas/biometaan või veeldatud naftagaas) samu nõudeid nagu ühekütuselist el sõidukit el. Selleks 
tuleb kasutada ühte kahest käesoleva lisa punktides 3.9.1 või 3.9.2 kirjeldatud variandist või nende 
kombinatsiooni.
3.9.1. Üks pardadiagnostikasüste em mõlema kütuseliigi jaoks.
3.9.1.1. Kui üks ja sama pardadiagnostikasüst eem töötab nii bensiini kui ka maag aasi/biometaani või veeldatud 
naftagaasi kasutamise korral, peab iga diagnostika sisaldama (kas kasutata vast kütusest olenemata või vastavalt 
kütuseliigile) järgmisi toiminguid:
a)rikkeindikaator i aktiveer imine (vt käesoleva lisa punkt 3.5);
b)veak oodi salvestamine (vt käesoleva lisa punkt 3.6);
c)rikkeindikaator i deaktiveer imine (vt käesoleva lisa punkt 3.7);
d)veak oodi kustutamine (vt käesoleva lisa punkt 3.8).
Jälgita vate osist e ja süsteemide jaoks võib kasutada iga kütuseliigi puhul eraldi diagnostikat või ühist 
diagnostikat.
3.9.1.2. Pardadiagnostikasüste em võib asuda kas ühes või mitmes arvutis.
3.9.2. Kak s eri pardadiagnostikasüst eemi, üks kummagi kütuseliigi jaoks .
3.9.2.1. Kui sõiduk kasutab bensiini, maag aasi/biometaani või veeldatud naftagaasi, peavad järgmised toimingud olema 
üksteisest sõltumatud:
a)rikkeindikaator i aktiveer imine (vt käesoleva lisa punkt 3.5);
b)veak oodi salvestamine (vt käesoleva lisa punkt 3.6);
c)rikkeindikaator i deaktiveer imine (vt käesoleva lisa punkt 3.7);
d)veak oodi kustutamine (vt käesoleva lisa punkt 3.8).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/590 26.11.2021  
3.9.2.2. Eri pardadiagnostikasüst eemid võivad asuda kas ühes või mitmes arvutis.
3.9.3. Kahekütuseliste gaasisõidukit e diagnostikasignaalide edastamise erinõuded.
3.9.3.1. Diagnostikaseadmet e päringu peale edastatakse diagnostikasignaalid ühele või mitmele lähte aadressile. 
Lähteaa dresside kasutamist kirjeldatakse käesoleva lisa liite 1 punkti 6.5.3.2 alapunktis a osutatud standardis.
3.9.3.2. Kütuseg a seotud teavet saab identif itseer ida järgmiselt:
a)kasutades lähtea adresse ja/või
b)kasutades kütusevaliku lülit eid ja/või
c)kasutades konkreetsete kütust ega seotud veak oode.
3.9.4. Kui üks või mitu valmisolekut näitavat diagnostikatoimingut on seotud konkreetse kütuseliigiga, tuleb 
olekuk oodide puhul (kirjeldus käesoleva lisa punktis 3.6) kasutada üht järgmisest kahest valikust:
a)olekuk ood eristub vastav alt kütusele (st kasutatak se kahte olekuk oodi – kummagi kütuse jaoks oma);
b)kui ohjesüsteemid on täielikult atesteer itud ühe kütuseliigi jaoks , peab olekuk ood osutama mõlema 
kütuseliigi (bensiini ja maagaasi/biometaani või veeldatud naftagaasi) täielikult atest eeritud ohjesüsteemile.
Kui ükski diagnostikatoiming ei ole seotud ühe konkreetse kütusega, siis peab olema ainult üks olekuk ood.
3.10. Lisasätt ed mootori seiskamist kasuta vate sõidukit e jaoks.
3.10.1. Sõidutsükk el
3.10.1.1. Autonoomset taaskäivitamist mootori juhtploki käsul pärast mootori seiskamist võib luged a uuek s 
sõidutsükliks või käimasoleva jätkuk s.
4. Pardadiagnostikasüsteemide tüübikinnitusega seotud nõuded
4.1. Tootja võib tüübikinnitusasutuselt taotleda pardadiagnostikasüsteemi aktsept eerimist tüübikinnituse andmisel 
hoolimata sellest, et süste emil on üks või mitu puudust, mistõttu ei ole käesoleva lisa erinõuded täielikult 
täidetud. Tüübikinnitusasutus võib anda kinnituse kuni kahele eraldi osisele või süsteemile, millel on üks või 
mitu puudust.
Kui tootja kasutab töötakti vahelejätug a seoses käesoleva lisa punktis 3.3.3.2.1 sätestatud eritingimusi, ei 
käsitata neid puudusena.
4.2. Tüübikinnitusasutus teeb taotluse läbivaatamisel kindlaks, kas käesoleva lisa nõuet e täitmine on tehniliselt 
võimatu või ebaotstarbekas.
Tüübikinnitusasutus võtab arvesse tootjalt saadud andmeid (mis hõlmavad muu hulgas üksikasjalikku teavet 
tehnilise teostatavuse, teostus aja ja tootmistsüklite, sh mootorite või sõidukit e järkjärgulise tootmisse võtmise 
või tootmisest mahavõtmise ning arvutite kavakohast e versioonitäiendit e kohta) ning seda, mil määral vastab 
pardadiagnostikasüst eem käesoleva eeskir ja nõuet ele ja kas tootja on teinud käesoleva eeskir ja nõuet e 
täitmiseks piisaval t jõupingutusi.
4.2.1. Tüübikinnitusasutus ei rahulda ühtegi puuduse lubamise taotlust, kui nõuta v diagnostikaseade või selle andmet e 
kohustuslik salvestus- ja esitusfunktsioon täielikult puudub.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/591  
4.2.2. (1A-tase)
Tüübikinnitusasutus ei rahulda ühtegi puuduse lubamise taotlust, mille puhul ei peeta kinni käesoleva eeskir ja 
punktis 6.8.2 sätestatud piirmääradest.
(1B-tase)
Vastutav asutus lükkab taga si kõik puuduse lubamise taotlused, mille puhul ei peeta kinni piirk ondlikes 
õigusaktides sätestatud piirmääradest, mis on korrutatud piirk ondlike õigusaktidega nõuta vate tegur itega (kuni 
maksimumtegur ini 2).
4.3. Esimesena tuvastatakse sädesüüte mootor ite puhul käesoleva lisa punktideg a 3.3.3.1, 3.3.3.2 ja 3.3.3.3 seotud 
puudused ning survesüütemoot orite puhul käesoleva lisa punktidega 3.3.4.1, 3.3.4.2 ja 3.3.4.3 seotud 
puudused.
4.4. Enne tüübikinnitust või tüübikinnituse ajal ei lubata ühtegi käesoleva lisa liite 1 punkti 6.5 nõueteg a seotud 
puudust (v.a punktiga 6.5.3.5 seotud puudused).
4.5. Puudust e kõrvaldamiseks antud aeg
4.5.1. Puudus on lubatud kaks aastat pärast sõidukitüübile tüübikinnituse andmise kuupäeva ning kauem siis, kui 
suudetakse veen valt tõendada, et puuduse kõrvaldamine nõuab olulisi muudatusi sõiduki riistvaras ja üle kahe 
aasta pikkust täiendav at teost usaega. Viimasel juhul võib puuduse kõrvaldamise aega pikendada kuni kolme 
aastani.
4.5.2. Tootja võib taotleda tüübikinnitusasutuselt puuduse lubamist tagasiulatuvalt, kui puudus avastataks e pärast 
algse tüübikinnituse saamist. Sellisel juhul võib puudust lubada veel kaks aastat pärast tüübikinnitusasutuse 
teavitamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui suudetakse veen valt tõendada, et puuduse kõrvaldamine nõuab 
olulisi muudatusi sõiduki riistvaras ning üle kahe aasta pikkust täiendav at teostus aega. Viimasel juhul võib 
puuduse kõrvaldamise aega pikendada kuni kolme aastani.
4.6. Tootja soovil võib pardadiagnostikasüsteemig a sõidukile anda heitk ogusteg a seotud tüübikinnituse ka siis, kui 
süst eemil on puudusi, mille tõttu ei ole käesoleva lisa erinõuded täielikult täidetud, kuid täidetud on käesoleva 
lisa punktis 3 sätestatud nõuded.
Tüübikinnitusasutus teatab puuduse lubamise taotluse rahuldamise otsusest kõigile teistele käesolevat eeskir ja 
kohaldata vatele 1958. aasta kokkuleppe osalist ele.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/592 26.11.2021  
Liide 1 
Pardadiagnost ikasüs teemide toimimine 
1. SISSEJUHA TUS
Käesolevas liites kirjeldatakse käesoleva lisa punkti 3 kohase katse korda. Kirjeldatak se, kuidas kontrollida 
asjaomast e mootori juhtimissüst eemide või heitmeohjesüsteem i tõrkeid, matkides sõiduki pardadiagnostika ­
süste emi toim imist. Samuti kehtestatakse pardadiagnostikasüste emide vastupidavuse väljaselgitamise kord.
Tootja peab kätte saadavaks tegema defek tsed osised ja/või elektr iseadmed, millega tõrk eid matkida. 1. tüüpi 
katsetsükli jooksul mõõdetud heitk ogused ei tohi nende defe ktsete osist e tõttu ületada ühtegi käesoleva eeskir ja 
punkti 6.8.2 tabelites 4A ja 4B (nagu asjak ohane) sätestatud piirmäära üle 20 %. Elektr iliste tõrget e (lühis või 
avatud vooluri ng) korral võivad heitk ogused ületada neid piirmäärasid üle 20 %.
Kui sõidukit katsetatakse defek tse osise või seadmeg a, saab pardadiagnostikasüsteem tüübikinnituse siis, kui 
rikkeindikaator aktiveer ub. Samuti saab pardadiagnostikasüsteem tüübikinnituse siis, kui rikkeindikaat or 
aktiveer ub enne piirmäärani jõudmist.
2. KATSE KIRJELDUS
2.1. Pardadiagnostikasüste emi katsetamine koosneb järgmist est etappidest.
2.1.1. Moot ori juhtimissüst eemi või heitmeohjesüstee mi osise rikke matkimine.
2.1.2. Matkitud rikkeg a sõiduki katseks ettevalmistamine vastavalt käesoleva liite punktis 6.2.1 või 6.2.2 
kindlaksmääratud korrale.
2.1.3. Matkitud rikkeg a sõidukiga 1. tüüpi katsetsükli läbimine ja sõiduki heitk ogust e mõõtmine. Matkitud rikkeg a 
sõidukiga sõitmisele ei kohaldata lisa B6 punktis 2.6.8.3.2 sätestatud sõidustiili indeks eid ega lubatud 
kõrvalekaldeid.
2.1.4. Väljaselgitamine, kas pardadiagnostikasüsteem reage erib matkitud rikkel e ja annab sõiduki juhile rikkest sobivalt 
teada.
2.2. Alternatiivina võib tootja soovil matkida ühe või mitme osise riket käesoleva liite punkti 6 nõuete kohaselt 
elektrooniliselt.
2.3. Tootjad võivad taotleda katsetamist väljaspool 1. tüüpi katset, kui tüübikinnitusasutusele tõendatakse , et 1. tüüpi 
katsetsükli tingimust es olek s pardadiagnostikasüsteemi töö piiratud.
3. KATSET ATAV SÕIDUK JA KÜTUS
3.1. Sõiduk
Katsetata v sõiduk peab vastama käesoleva eeskir ja lisa B6 punkti 2.3 nõuet ele.
3.2. Kütus
Katsetamiseks kasutatak se käesoleva eeskir ja lisas B3 kirjeldatud sobivat etalonkütust. Ühe- või kahekütuselise 
gaasisõiduki katsetamiseks võib tüübikinnitusasutus valida kütuse liigi katsetatavast tõrkeliigist olenevalt (vt 
käesoleva liite punkt 6.3) käesoleva eeskir ja lisas B3 kirjeldatud etalonkütuste hulg ast. Valitud kütuseliiki ei tohi 
muuta üheski käesoleva liite punktides 2.1–2.3 kirjeldatud katsefa asis. Kui kütusena kasutatak se veeldatud 
naftagaasi või maagaasi/biometaani, võib mootor i käivitada bensiiniga ja lülitada pärast kindlat automaa tselt 
juhita vat ajavahemikku ümber gaasile.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/593  
4. KATSETEMPERA TUUR JA -RÕHK
4.1. Katsetemperatuur ja -rõhk peavad vastama käesoleva eeskir ja lisas B6 kirjeldatud 1. tüüpi katse nõuet ele.
5. KATSEV ARUSTUS
5.1. Rull-veojõusten d
Rull-veojõusten d peab vastama käesoleva eeskir ja lisa B5 nõuet ele.
6. PARD ADIA GNOSTIKASÜSTEEMI KATSE KÄIK
Ülevaade pardadiagnostikasüste emi katsest on esitatud joonisel C5.App1/1. See on üksnes teadmisek s.
Joonis C5.App1/1
Pardadiagnos tikasüs teemi toimimise tõendamise katse ülevaade
6.1. Rull-veojõusten dil tehtav kasutustsükkel peab olema 1. tüüpi katses kasutatav kohaldata v WLTC (vt B lisad).ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/594 26.11.2021  
6.1.1. 1. tüüpi katset ei ole tarvis teha elektr iliste tõrget e (lühis või avatud voolur ing) tuvastamise tõendamiseks. Tootja 
võib nende tõrget e tuvastamist tõendada sõidutingimust e abil, milles asjaomast osist kasutatakse ja mil esinevad 
asjaomased seiretingimused. Need tingimused tuleb esitada tüübikinnitusdokumentides.
6.1.2. Enne iga tõrk e tuvastamise tõendamist tuleb veak oodid mälust kustutada.
6.2. Sõiduki ettevalmistamine
6.2.1. Kohandamiseks ettevalmistamin e
Kohandamiseks ettevalmistamin e koosneb kahest osast:
a)rikketa kohandamiseks ettevalmistamine;
b)rikkega kohandamiseks ettevalmistamine.
(Tootja valib)
1A-tase
Kohandamiseks ettevalmistamine koosneb ühest või mitmest järjestikusest neljafaasil isest WLTCst. Tootja soovil ja 
tüübikinnitusasutuse heaksk iidul võib neljafaasil iste katsetsüklit e asemel kasutada altern atiivset kohandamis ­
meet odit.
Kui veak ood talletataks e pärast kohandamiseks ettevalmistamist, kustutab tootja selle.
1B-tase
Kohandamiseks ettevalmistamine koosneb ühest või mitmest järjestikusest kolmef aasilisest WLTCst. Tootja soovil 
ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib kolmefaasilist e katsetsüklit e asemel kasutada altern atiivset kohandamis ­
meet odit.
Kui veak ood talletataks e pärast kohandamiseks ettevalmistamist, kustutab tootja selle.
6.2.2. Seireks ettevalmistamin e
6.2.2.1. Ainult 1A-tase
Olenevalt mootorit üübist ning pärast mõne käesoleva liite punktis 6.3 esitatud tõrke tekitamist tuleb sõiduk 
vähemalt kahe järjestikuse neljafaasilise WLTC läbimisega ette valmistada.
Ainult 1B-tase
Olenevalt mootorit üübist ning pärast mõne käesoleva liite punktis 6.3 esitatud tõrke tekitamist tuleb sõiduk 
vähemalt kahe järjestikuse kolmef aasilise WLTC läbimisega ette valmistada.
6.2.3. Ainult 1A-tase
Tootja soovil ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib kasutada mõnd muud ettevalmistamisviisi.
Täienda vate ettevalmistustsüklite või altern atiivset e ettevalmistamismeet odite kasutamine ja nende täpsemad 
andmed peavad olema esitatud tüübikinnitusdokumentides.
6.3. Katsetata vad tõrked
6.3.1. Sädesüütem ootor iga sõidukid
6.3.1.1. Katalüsaat ori asendamine halvenenud toim ega või defek tse katalüsaator iga või sellise tõrke elektrooniline 
matkimineET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/595  
6.3.1.2. Käesoleva lisa punktis 3.3.3.2 esitatud seiretingimuste le vastav ad mootor i töötakti vahelejätu tingimused
6.3.1.3. Hapnikuandur i asendamine halvenenud toimeg a või defektse andur iga või sellise tõrke elektrooniline matkimine
6.3.1.4. Mõne muu heidet mõjutava ja jõusüsteemi juhtar vutig a ühendatud osise elektr iühenduse katkestamine (kui see 
valitud kütuseliigi puhul toimib)
6.3.1.5. Kütuseaur upüüdur i läbipuhumist juhtiva elektroonilise seadme elektr iühenduse katk estamine (kui sõidukil on see 
seade olemas ja see valitud kütuseliigi puhul töötab)
6.3.2. Survesüütemoot origa sõidukid
6.3.2.1. Katalüsaat ori (kui olemas) asendamine halvenenud toim ega või defe ktse katalüsaator iga või sellise tõrke 
elektrooniline matkimine
6.3.2.2. Tahmafiltr i (kui olemas) täielik eemaldamine, või kui andur id on selle lahutamatu osa, siis defek tne koost
6.3.2.3. Kütusesüst eemi elektroonilise doseer imis- ja ajastusseadme elektr iühenduste katke stamine
6.3.2.4. Mõne muu heidet mõjutava ja jõusüsteemi juhtar vutig a ühendatud osise elektr iühenduse katke stamine
6.3.2.5. Tootja peab käesoleva liite punktides 6.3.2.3 ja 6.3.2.4 sätestatud nõuet e täitmiseks tõendama tüübikinnitu ­
sasutuse nõusolekul, et pardadiagnostikasüsteem edastab elektr iühenduse katke mise korral veate ate.
6.3.2.6. Tootja peab tüübikinnituskatse käigus tõendama, et pardadiagnostikasüste em suudab tuvastada heitg aasitagastuse 
voo ja jahuti rikkeid.
6.4. Pardadiagnostikasüste emi katse
6.4.1. Sädesüütem ootor iga sõidukid
6.4.1.1. Pärast käesoleva liite punkti 6.2 kohast ettevalmistamist tehakse katsetata va sõidukiga 1. tüüpi katse.
Rikk eindikaator peab ükskõik millise käesoleva liite punktides 6.4.1.2–6.4.1.6 nimetatud tingimuse korral 
aktiveer uma hiljemalt enne katse lõppu. Rikkeindikaat or võib aktiveer uda ka ettevalmistamise ajal. Tehniline 
teenistus võib kõnealused tõrk ed asendada muude tingimusteg a, järgides käesoleva liite punkti 3.3.3.4. 
Tüübikinnituse jaoks matkitud tõrge te koguar v ei tohi siiski olla üle nelja.
Kahekütuse lise gaasisõiduki katsetamisel tuleb kasutada mõlemat kütust kuni nelja matkitud tõrk ega (tüübikinni ­
tusasutuse äranägemisel).
6.4.1.2. Katalüsaat ori asendamine halvenenud toim ega või defek tse katalüsaator iga või sellise tõrke elektrooniline 
matkimine, mille tõttu metaanist erinevate süsivesinik e või NO x heitk ogus ületab käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 
esitatud piirmäära.
6.4.1.3. Käesoleva lisa punktis 3.3.3.2 esitatud seiretingimustele vastav ate mootori töötakti vahelejätu tingimust e 
esilekutsumine, mille tõttu mõni heitk ogus ületab käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 esitatud piirmäära.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/596 26.11.2021  
6.4.1.4. Hapnikuandur i asendamine halvenenud toimega või defek tse andur iga või sellise tõrke elektrooniline matkimine, 
mille tõttu mõni heitk ogus ületab käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 esitatud piirmäära.
6.4.1.5. Kütuseaur upüüdur i läbipuhumist juhtiva elektroonilise seadme elektr iühenduse katk estamine (kui sõidukil on see 
seade olemas ja see valitud kütuseliigi puhul töötab)
6.4.1.6. Jõusüst eemi mõne muu heidet mõjutava ja arvutig a ühendatud osise (kui see valitud kütuseliigi puhul toimib) 
elektr iühenduse katk estamine, mille tõttu mõni heitk ogus ületab käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 esitatud 
piirmäära.
6.4.2. Survesüütemoot origa sõidukid
6.4.2.1. Pärast käesoleva liite punkti 6.2 kohast ettevalmistamist tehakse katsetata va sõidukiga 1. tüüpi katse.
Rikk eindikaator peab ükskõik millise käesoleva liite punktides 6.4.2.2–6.4.2.5 nimetatud tingimuse korral 
aktiveer uma hiljemalt enne katse lõppu. Rikkeindikaat or võib aktiveer uda ka ettevalmistamise ajal. Tehniline 
teenistus võib kõnealused tõrk ed asendada muude tingimusteg a, järgides käesoleva liite punkti 3.3.4.4. 
Tüübikinnituse jaoks matkitud tõrge te koguar v ei tohi siiski olla üle nelja.
6.4.2.2. Katalüsaat ori (kui olemas) asendamine halvenenud toim ega või defe ktse katalüsaator iga või sellise tõrke 
elektrooniline matkimine, mille taga järjel mõni heitk ogus ületab käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 esitatud 
piirmäära.
6.4.2.3. Tahmafiltr i (kui olemas) täielik eemaldamine või asendamine käesoleva liite punktis 6.3.2.2 esitatud tingimust ele 
vastav a defe ktse filtriga, mille taga järjel mõni heitk ogus ületab käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 esitatud piirmäära.
6.4.2.4. Käesoleva liite punkti 6.3.2.5 järgimiseks kütusesüsteemi elektroonilise doseer imis- ja ajastusseadme 
lahtiühendamine, mille taga järjel mõni heitk ogus ületab käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 esitatud piirmäära.
6.4.2.5. Käesoleva liite punkti 6.3.2.5 järgimiseks jõusüsteemi mõne muu heidet mõjutav a ja arvutiga ühendatud osise 
lahtiühendamine, mille tõttu mõni heitk ogus ületab käesoleva eeskir ja punktis 6.8.2 esitatud piirmäära.
6.5. Diagnostikasignaalid
6.5.1. Reser veer itud
6.5.1.1. Mõne osise või süstee mi rikke esmak ordsel tuvastamisel tuleb arvutimällu salvestada mootor i nn hetkeseisu 
andmed. Kui peaks toimuma järgmine kütusesüste emiga või töötakti vahelejätug a seotud rike, tuleb kõik varem 
salvestatud hetkeseisuandmed asendada kütusesüsteem i või töötakti vahelejätu (olenevalt sellest, kumb toimub 
esimesena) andmete ga. Salvestatud mootor i hetk eseisu andmed peavad sisaldama vähemalt arvestuslikku 
koormust, mootori pöörlemissagedust (pööret minutis), segu reguleer imist (kui teada), kütuse rõhku (kui teada), 
sõiduki kiirust (kui tead a), jahutusaine temperatuur i, sisselaskek ollektori rõhku (kui teada), kütusesüste emi olekut 
(st tagasisidega või ilma) (kui teada) ning veak oodi, mis põhjustas andmete salvestamise. Tootja peab hetk eseisu 
salvestamiseks välja valima tulemusliku remondi seisuk ohast kõige asjak ohasemad andmed. Vajalikud on ainult 
ühe hetk e andmed. Tootjad võivad soovi korral salvestada rohk em hetkeseise, aga vähemalt üks neist peab olema 
loetav tavalise veak oodilugej aga, mis vastab käesoleva liite punktides 6.5.3.2–6.5.3.3 esitatud spetsif ikat­
sioonidele. Kui andmesalvestuse esile kutsunud veak ood kustutatakse käesoleva lisa punktis 3.8 ettenähtud 
korras, siis võib kustutada ka mootor i kohta salvestatud andmed.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/597  
6.5.1.2. Kui andmed on pardaar vutis või kui neid saab seal olevate andmet e abil kindlaks teha, tuleb peale kohustuslike 
hetk eseisu andmete teha standardse andmeliidese jadapordi kaudu päringuga kättesaadavaks ka järgmised 
signaalid: diagnostika veak oodid, mootori jahutusaine temperatuur , kütusesüsteem i olek (tagas isidega või mitte), 
segu reguleer imise väär tus(ed), eelsüütenurk, sisselaskeõhu temperatuur , sisselaskek ollektori õhurõhk, õhu 
vooluhulk, mootori pöörlemissagedus (pööret minutis), seguklapi andur i väljundväär tus, lisaõhu sisselaske olek 
(enne katalüsaat orit, pärast katalüsaat orit, puudub), mootori arvutuslik koormus, sõiduki kiirus, kütuse rõhk, 
hapnikuandur , lambdaandur ja veak ood.
Signaalid esitatakse käesoleva liite punktis 6.5.3 esitatud spetsif ikatsioonidele vastava tes standardühikutes. 
Tegelikud signaalid peavad olema vaikeväär tuse ja häda variandi signaalidest selgesti eristatav ad.
6.5.1.3. Kõigi heitmeohjesüsteemide puhul, mille toimimist pardadiagnostikasüsteem kontrollib (katalüsaat or, 
hapnikuandur jne) (v.a töötakti vahelejätt, kütusesüsteem i seire ja osist e üldseire), tuleb käesoleva liite punktis 
6.5.3 esitatud nõuete kohaselt teha standard-andmesideliidese jadapordi kaudu kättesaada vaks kõige hilisema 
kontrolli tulemused ja süste emi võrdlemiseks kasutatud piirnormid. Eelmises lauses väljaar vatuna nimetatud 
kontrollitavat e osist e ja süstee mide puhul peab andmeliidese kaudu olema kättesaada v märge viimase kontrolli 
positiivse/neg atiivse tulemuse kohta.
Kõik pardadiagnostikasüst eemi talitlusandmed, mis tuleb käesoleva liite punkti 7.6 kohaselt salvestada, peavad 
olema kättesaadavad standard-andmesideliidese jadapordi kaudu vastav alt käesoleva liite punktis 6.5.3 esitatud 
spetsifikatsioonidele.
6.5.1.4. Pardadiagnostikasüste emi nõuded, millest lähtuvalt sõidukile tüübikinnitus antak se, ning põhiliste heitmeohje ­
süste emide nõuded, mida pardadiagnostikasüst eem käesoleva liite punkti 6.5.3.3 kohaselt jälgib, peavad olema 
kättesaadavad standard-andmesideliidese jadapordi kaudu vastav alt käesoleva liite punktis 6.5.3 esitatud 
spetsifikatsioonidele.
6.5.1.5. Kõigi kasutusse võetavat e sõidukitüüpide tarkvara kalibreer imise identifitseer imisnumber peab olema standard- 
andmesideliidese jadapordi kaudu kättesaadav . See number peab olema standardne.
6.5.2. Heitmeohje diagnostikasüsteem ei pea osiseid hindama rikke ajal, kui see võib olla ohtlik või osist rikkuda.
6.5.3. Heitmeohje diagnostikasüsteem peab vastama järgmist ele ISO standarditele ja/või SAE spetsifikatsioonidele ning 
sellele peab olema standardne piirangut eta juurdepääs. Tootja võib omal äranägemis el järgida hilisemaid 
versioone.
6.5.3.1. Sise- ja välisar vuti vaheline sidelink peab vastama järgmisele standardile:
a)ISO 15765-4:2011 „Road vehicles – Diagnostics on Controller Area Network (CAN) – Part 4: Requirements for 
emissions-related system s“ [Maant eesõidukid. Diagnostika kontroller võrgu kaudu. 4. osa. Nõuded heitmet ega 
seotud süst eemide jaoks ], 1. veebr uar 2011 .
6.5.3.2. Standardid, mida järgitakse pardadiagnostikag a seotud teabe edastamisel:
a)ISO 15031-5 „Road vehicles – communication between vehicles and extern al test equipment for emissions- 
relat ed diagnostics – Part 5: Emissions-relat ed diagnostic services“ [Maante esõidukid. Sõiduki ja väliste 
kontrolliseadmete vaheline heitmediagnostikaalane suhtlus. 5. osa. Heitmeteg a seotud diagnostikate enused], 
1. aprill 2011 või SAE J1979, 23. veebr uar 2012 ;
b)ISO 15031-4 „Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions 
relat ed diagnostics – Part 4: External test equipment“ [Maant eesõidukid. Sõiduki ja väliste kontrolliseadmet e 
vaheline heitmediagnostikaalane suhtlus. 4. osa. Välised kontrolliseadmed], 1. juuni 2005 või SAE J1978, 
30. aprill 2002 ;
c)ISO 15031-3 „Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions 
relat ed diagnostics Part 3: Diagnostic connector and relat ed electr ical circuits: specifi cation and use“ 
[Maant eesõidukid. Sõiduki ja väliste kontrolliseadmete vaheline heitmediagnostikaalane suhtlus. 3. osa. 
Diagnostikaliidese ja asjaomast e elektr iahelate spetsif ikatsioon ja kasutamine], 1. juuli 2004 või SAE J 1962, 
26. juuli 2012 ;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/598 26.11.2021  
d)ISO 15031-6 „Road vehicles – Communication between vehicle and external test equipment for emissions 
relat ed diagnostics – Part 6: Diagnostic trouble code definitions“ [Maante esõidukid. Sõiduki ja väliste kontrolli ­
seadmete vaheline heitmediagnostikaalane suhtlus. 6. osa. Diagnostika veak oodide määratlused], 13. august 
2010 või SAE J2012, 7. mär ts 2013 ;
e)ISO 27145 „Road vehicles – Implementation of World- Wide Harmonized On-Board Diagnostics (WWH- 
OBD)“ [Maant eesõidukid. Üleilmselt ühtlustatud pardadiagnostika rake ndamine], 15. august 2012 , kusjuures 
andmesidelingi jaoks võib kasutada üksnes punkti 6.5.3.1 alapunktis a nimetatud standardit ;
f)ISO 14229:2013 „Road vehicles – Unified diagnostic services (UDS)“ [Maant eesõidukid. Ühtlustatud diagnosti ­
kate enused], kusjuures andmesidelingi jaoks võib kasutada üksnes punkti 6.5.3.1 alapunktis a nimetatud 
standardit.
Standardi a asemel võib kasutada standardeid e ja f.
6.5.3.3. Pardadiagnostikasüste emiga suhtlemiseks vajalik katsevar ustus ja diagnostikaseadmed peavad vastama vähemalt 
käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis b nimetatud standardi funktsionaalsusnõuet ele.
6.5.3.4. Põhilised punkti 6.5.1 kohased diagnostikaandmed ning kahesuunalise ohje andmed tuleb esitada käesoleva liite 
punkti 6.5.3.2 alapunktis a nimetatud standardis nõutud vorm ingus ja ühikutes ning need peavad olema 
kättesaadavad käesoleva liite punktis 6.5.3.2 alapunktis b nimetatud standardi nõuetele vastav a diagnosti ­
kaseadme abil.
Sõiduki tootja esitab riiklikule standardiametile sellised heitmeteg a seotud üksikasjalikud diagnostikaandmed nagu 
PIDd, pardadiagnostikaseadmet e tunnusandmed ja kontrolli tunnusandmed, mis ei ole käesoleva liite punkti 
6.5.3.2 alapunktis a nimetatud standardites sätestatud, kuid on käesoleva määr usega seotud.
6.5.3.5. Vea registreer imise korral tuleb viga identif itseer ida sobiva ISO/SAE kohase heitmeteg a seotud süstee mi 
diagnostika veak oodiga, mis on sätestatud ühes käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis d loetletud standarditest. 
Kui selline identifitseer imine ei ole võimalik, võib sõiduki tootja kasutada sama standardi kohaselt enda 
diagnostika veak oode. Veakoodid peavad olema täielikult kätte saadavad käesoleva liite punkti 6.5.3.3 nõuet ele 
vastav a standardse diagnostikaseadme abil.
6.5.3.6. Sõiduki ja diagnostikatestr i sideliides peab olema standardne ja vastama kõigile käesoleva liite punkti 6.5.3.2 
alapunktis c nimetatud standardi nõuet ele. Paigaldusk oht peab kokkuleppel haldusasutusega olema 
autot eeninduse töötajatele kerg esti ligipääsetav , kuid kaitstud väljaõppeta isikute ja urkimise eest.
7. Kasutusaegne toimimine
(Ainult 1A-tase)
7.1. Üldnõuded
7.1.1. Pardadiagnostikasüste emi iga diagnostikaseade peab käesoleva liite punktis 7.2 sätestatud seirenõuetele vastava 
sõidutsükli jooksul rake nduma vähemalt korra. Tootjad ei tohi diagnostikaseadme rakendamise tingimusena 
kasutada arvutatud suhet (või selle osa) ega muud seiresage duse näitu.
7.1.2. Pardadiagnostikasüste emi konkreetse diagnostikaseadme M toimivusk oefitsient (IUPR) ja saaste ohjeseadmete 
kasutusaegne toim ivus on:
IUPR M = Numerato rM / Denominator M
7.1.3. Lugeja (numer ator) ja nimetaja (denominator) võrdlemine näitab, kui sagel i töötab konkreetne diagnostikaseade 
võrreldes sõiduki kasutamisega. Tagamaks, et kõik tootjad registreer ivad IUPR M väär tusi ühetaoliselt, on 
kõnealuste loendur ite ja loendamise jaoks sätes tatud üksikasjalikud nõuded.ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/599  
7.1.4. Kui sõidukil on käesoleva lisa nõuete kohaselt konkreetne diagnostikaseade M, peab IUPR M võrduma järgmiste 
miinimum väär tusteg a või olema nendest suurem:
a)lisaõhusüstee mi ja muude külmkäivitusega seotud diagnostikaseadmete puhul 0,260;
b)kütuseaur upüüdur i läbipuhumise juhtimise diagnostikaseadme puhul 0,520;
c)kõikide muude diagnostikaseadmete puhul 0,336.
7.1.5. Sõidukid peavad käesoleva liite punkti 7.1.4 nõuetele vastama vähemalt käesoleva eeskir ja punkti 6.7 kohase 
ettenähtud kasuliku tööea lõppu tähistava läbisõiduni.
7.1.6. Käesoleva punkti nõuded loetakse konkreetse diagnostikaseadme (M) puhul täidetuks, kui kõik ühel kalendr iaastal 
toodetud konkreetse pardadiagnostikatüüpk onna sõidukid vastavad järgmist ele statistilist ele tingimust ele:
a)keskmine IUPR M on vähemalt asjaomasele diagnostikaseadmele kohaldatav miinimum väär tus;
b)üle 50 % sõidukite IUPR M on vähemalt diagnostikaseadmele kohaldata v miinimumväär tus.
7.2. Numerato rM
7.2.1. Konkreetse diagnostikaseadme lugeja on loendaj a, mis mõõdab nende kordade arvu, mil sõidukit on kasutatud 
ning konkreetse seireseadme jaoks on olnud täidetud kõik tootja poolt ette nähtud tingimused rikke avastamiseks 
ja juhi hoiatamisek s. Lugeja arvväär tust ei tohi sõidutsükli jooksul suurendada üle ühe korra (v.a siis, kui selleks on 
piisav tehniline põhjus).
7.3. Denominat orM
7.3.1. Nimetaj a ülesanne on loendada sõidukiga tehtud sõitude arvu, võtt es arvesse konkreetse diagnostikaseadme jaoks 
sätestatud eritingimusi. Nimetaj a arvväär tust tuleb sõidutsükli jooksul suurendada vähemalt korra, juhul kui selle 
sõidutsükli kest el on selleks vajali kud tingimused täidetud ja käesoleva liite punktis 7.5 sätestatud tingimuste 
kohaselt suurendatak se üldnimeta jat (v.a juhul, kui nimetaja on käesoleva liite punkti 7.7 kohaselt välja lülitatud).
7.3.2. Peale käesoleva liite punkti 7.3.1 nõuet e:
a)tuleb lisaõhusüste emi diagnostikaseadme nimeta jat/nimetajaid suurendada, kui lisaõhusüstee m on käsu peale 
sisselülitatud korraga vähemalt 10 sekundit ; selle aja määramisel võib pardadiagnostikasüsteem mitte arvesse 
võtta aega, mil lisaõhusüsteem töötab üksnes seire eesmärgil;
b)üksnes külmkäivituse ajal töötavat e süstee mide diagnostikaseadmet e nimeta jaid suurendatak se juhul, kui osis 
või protsess on käsu peale töös vähemalt 10 sekundit ;
c)muutuvate gaasijaotusf aaside ja/või juhtsüsteemide diagnostikaseadmete nimeta jat/nimetajaid suurendatak se, 
kui osisele saadetak se käivitumiskäsk (nt „sisselülitatud“, „avatud“, „suletud“, „lukus“ jne) kaks või enam korda 
sõidutsükli või vähemalt 10 sekundi jooksul (olenevalt sellest, kumb juhtub varem);
d)järgmist e diagnostikaseadmet e nimeta jat/nimeta jaid suurendatak se ühe võrra juhul, kui lisaks käesoleva punkti 
tingimust e saabumisele vähemalt ühe sõidutsükli jooksul on alates nimetaja viimasest suurendamisest 
möödunud kumulatiivselt vähemalt 800 kilomeetr it:
i)diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator;
ii)diislikütuse tahke te osake ste filter;
e)ilma et see piiraks muude diagnostikaseadmete nimeta jate suurendamise nõudeid, suurendatakse järgmist e 
osist e diagnostikaseadmet e nimetajat üksnes juhul, kui sõidutsüklit on alustatud külmkäivitusega:
i) vedeliku (õli, jahutusvedeliku, kütuse, selektiivse katalüütilise taandamise reag endi) temperatuur i andur id;ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/600 26.11.2021  
ii) puhta õhu (ümbr itseva õhu, sisselaskeõh u, ülelaadimisõhu, sisselaskek ollektori) temperatuur i andur id;
iii) heitg aaside (heitgaas itagastuse/-jahutuse, heitgaasid e turboülelaadur i, katalüsaat ori) temperatuur i andur id;
f)ülelaadimisrõhu juhtimissüsteemi diagnostikaseadmete nimetajaid suurendatak se, kui on täidetud kõik 
järgmised tingimused:
i)üldnimeta jaga seotud tingimused;
ii)ülelaadimisrõhu juhtimissüsteem on aktiivne üle 15 sekundi.
g)Tootjad võivad taotleda teata vate osist e või süste emide nimeta jate jaoks eritingimust e lubamist. Selle taotluse 
võib rahuldada üksnes juhul, kui tüübikinnitusasutusele tõendatakse andmet e ja/või insener tehnilise 
hinnangug a, et neid muid tingimusi on vaja rikete usaldusväärsek s avastamiseks.
7.3.3. Hübr iidsõidukite, mootor i käivitamiseks altern atiivset riistvara või meetodeid (nt integreer itud starter ja 
generaator id) kasutavat e sõidukite ja alternatiivkütust kasuta vate sõidukite (nt ühe-, kahe- või segakahekütuselised) 
puhul võib tootja taotleda, et tüübikinnitusasutus kiidaks heaks käesolevas punktis sätes tatust erinevad nimeta ja 
suurendamise kriteeri umid. Üldjuhul ei tohi tüübikinnitusasutus lubada alternatiivseid kriteeri ume sellist e 
sõidukit e puhul, mille mootor seisatakse üksnes juhul, kui sõiduk töötab peaaegu tühikäigul või on peaaegu 
peatunud. Alter natiivsete kriteeriumide heakskiitmisel lähtub tüübikinnitusasutus sellest, kas need võimaldavad 
sõiduki toimivuse kohta saada sama palju andmeid, kui käesoleva punkti kohane tavapäraselt kasutatav meede.
7.4. Süüte tsükliloendur
7.4.1. Süüte tsükliloendur näitab, kui mitu süütets üklit on sõidukil olnud. Süütet sükliloendur i lugem it ei tohi sõidutsükli 
jooksul suurendada üle ühe korra.
7.5. Üldnimeta ja
7.5.1. Üldnimeta ja on loendur , mis mõõdab sõiduki kasutusk ordade arvu. Seda suurendatakse 10 sekundi jooksul, kui 
sõidutsükli jooksul on täidetud järgmised tingimused:
a)mootori käivitamisest on möödunud kumulatiivselt vähemalt 600 sekundit, kui kõrgus merepinnast on alla 
2 440 m ja ümbr itseva õhu temperatuur on –7 °C või kõrgem;
b)sõiduk on vähemalt 40 km/h kiirusel liikunud kumulatiivselt vähemalt 300 sekundit, kui kõrgus merepinnast 
on alla 2 440 m ja ümbr itseva õhu temperatuur on –7 °C või kõrgem;
c)sõiduk on töötanud tühikäigul (st juht ei vajuta gaasipedaali ning sõiduki kiirus on kuni 1,6 km/h) katke matult 
vähemalt 30 sekundit, kui kõrgus merepinnast on alla 2 440 m ja ümbr itseva õhu temperatuur on –7 °C või 
kõrgem.
7.6. Loendur ite suurendamine ja andmete esitamine
7.6.1. Pardadiagnostikasüste em peab käesoleva liite punkti 6.5.3.2 alapunktis a nimetatud standardi (ISO 15031-5) 
kohaselt esitama süütetsükliloenduri ja üldnimeta ja ning järgmiste diagnostikaseadmet e eraldi luge jate ja 
nimeta jate andmed, kui nende olemasolu on käesoleva lisaga ette nähtud:
a)katalüsaat orid (iga elemendi andmed tuleb esitada eraldi);
b)hapniku/heitg aasiandur id, kaasa arvatud lisahapnikuandur id (iga andur i andmed tuleb esitada eraldi);
c)kütuseaur ude süstee m;ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/601  
d)heitg aasitagas tussüsteem;
e)muutuvate gaas ijaotusf aasidega süsteem;
f)lisaõhusüstee m;
g)tahmafilter;
h)NO x järelt öötlussüsteem (nt NO x-i adsorbeer iv seade, NO x reage nti / katalüsaat orit sisaldav süst eem);
i)ülelaadimisrõhu juhtimissüst eem.
7.6.2. Konkreetset e osist e või süsteemide puhul, mille jaoks on mitu diagnostikaseadet, mille andmed tuleb käesoleva 
punkti kohaselt esitada (nt 1. ploki hapnikuandur i jaoks võib olla selle reageer ingu või andur i muude omadust e 
seireks mitu diagnostikaseadet), registreer ib pardadiagnostikasüsteem eraldi iga spetsiaalse diagnostikaseadme 
luge jad ja nimeta jad ning edastab üksnes väiksem a suhteg a diagnostikaseadme luge ja ja nimetaja. Kui kahel või 
enamal spetsiaalsel diagnostikaseadmel on ühesugune suhe, edastatakse konkreetse osise kohta suur ima 
nimeta jaga diagnostikaseadme luge ja ja nimetaja.
7.6.2.1. Esitada ei ole vaja osist e või süsteemide nende spetsiaasete diagnostikaseadmet e lugejai d ja nimeta jaid, mida 
kasutatakse lühise või avatud ahelaga seotud tõrget e pidevseireks.
„Pidev“ tähendab selles kontekstis, et seire on alati aktiveer itud ja seiresignaali mõõtmise sagedus on vähemalt kaks 
korda sekundis ning selle diagnostikaseadme kontrollitava tõrk e olemasolu või puudumine tuleb avastada 
15 sekundi jooksul.
Kui arvuti sisendosise mõõtmissag edus on juhtimise huvides väik sem, võib osise signaali hinnata iga mõõtmise 
ajal.
Väljundosist või -süste emi ei ole vaja aktiveer ida ainult selle seireks.
7.6.3. Kõiki loendureid, mida suurendatakse, suurendatak se alati täisar vu üks võrra.
7.6.4. Iga loendur i miinimumväär tus peab olema 0 ja maksimumväär tus vähemalt 65 535 , ilma et see mõjutak s 
pardadiagnostikasüst eemi muid standardse salvestamise ja andmeesitamise nõudeid.
7.6.5. Kui konkreetse diagnostikaseadme nimeta ja või lugeja jõuab maksimumväär tuseni, jagatak se selle mõlemad 
loendur id kahega ning suurendatakse neid seejärel taas käesoleva liite punktide 7.2 ja 7.3 kohaselt. Kui 
üldnimeta ja või süüte tsükliloendur jõuab maksi mum väär tuseni, muutub vastav loendur järgmisel käesoleva liite 
punkti 7.4 ja 7.5 kohasel suurendamisel nulliks.
7.6.6. Loendur id nullitakse üksnes juhul, kui säilmälu lähtestatak se (nt ümber programmeer imine vms), või juhul, kui 
arve säilitataks e KAM-mälus ning see kustub juhtmooduli elektr ikatkestuse tõttu (nt aku lahutamine).
7.6.7. Tootja võtab meetmeid tagamaks, et nimeta ja ja luge ja väär tusi ei saaks lähtestada ega muuta (v.a käesolevas 
punktis sõnaselg elt sätestatud juhtudel).
7.7. Lugejat e, nimetajat e ja üldnimeta ja blokeeri mine
7.7.1. 10 sekundi jooksul alates sellise rikke tuvastamisest, mis põhjustab käesoleva lisa kohast e seirenõuete täitmisek s 
vajaliku diagnostikaseadme väljalülitamise (st salvestatakse ootel või kinnitatud kood) peatab pardadiagnosti ­
kasüst eem väljalülitatud diagnostikaseadme vastav a lugeja ja nimeta ja suurendamise. Kui riket enam ei tuvastata 
(st ootel kood kustub isekustumise või veak oodilugeja käsu tulemusena), tuleb kõikide vastava te lugejat e ja 
nimeta jate suurendamist taas jätkata 10 sekundi jooksul.ET Euroopa Liidu Teata ja L 423/602 26.11.2021  
7.7.2. 10 sekundi jook sul alates jõuvõtuvõlli käivitamisest, mille tõttu lülitataks e välja käesoleva lisa kohast e seirenõuete 
täitmiseks vajalik diagnostikaseade, peatab pardadiagnostikasüsteem väljalülitatud diagnostikaseadmete lugejat e ja 
nimeta jate suurendamise. Kui jõuvõtuvõll enam ei tööta, tuleb kõikide vastav ate lugejat e ja nimetajat e 
suurendamist taas jätkata 10 sekundi jooksul
7.7.3. Pardadiagnostikasüste em peab konkreetse diagnostikaseadme lugeja ja nimeta ja suurendamise peatama 
10 sekundi jooksul, kui on tuvastatud selle diagnostikaseadme nimetaja määramise kriteer iumide (st sõiduki 
kiirus, ümbr itseva õhu temperatuur , kõrgus merepinnast, tühikäik, mootor i külmkäivitus, toimimisaeg) väljaselgi ­
tamiseks kasutata va osise rike ja salvestatud vastav ootel veak ood. Lugeja ja nimetaja suurendamist tuleb taas 
jätkata 10 sekundi jooksul alate s rikke kadumisest (st ootel kood kustub isekustumise või veak oodiluge ja käsu 
tulemusena).
7.7.4. Pardadiagnostikasüste em peab üldnimeta ja edasise suurendamise peatama 10 sekundi jooksul, kui on tuvastanud 
käesoleva liite punktis 7.5 nimetatud kriteeriumide (st sõiduki kiirus, ümbr itseva õhu temperatuur , kõrgus 
merepinnast, tühikäik, toimimisaeg) täitmise väljaselgitamiseks kasutata va osise rikke ja salvestanud vastav a ootel 
veak oodi. Ühelgi muul juhul ei tohi üldnimeta ja suurendamist välja lülitada. Üldnimetaja suurendamist tuleb taas 
jätkata 10 sekundi jooksul alate s rikke kadumisest (st ootel kood kustub isekustumise või veak oodiluge ja käsu 
tulemusena).ET Euroopa Liidu Teata ja 26.11.2021 L 423/603