27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/1 
 I 
(Aktid, mille avaldamine on kohustuslik) 
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Ma janduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 17 – 
Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses istmete, nende ki nnituspunktide ja võimalike 
peatugedega 
 
 
 
 
 
4. versioon  
 
Sisaldab kõiki kehtivaid tekste kuni: 
07-seeria muudatused – jõustumise kuupäev:  6. august 1998 
07-seeria muudatuste 1. täiendus – jõ ustumise kuupäev:  17. november 1999 
07-seeria muudatuste 2. täiendus – jõustumise kuupäev:  13. jaanuar 2000 
06-seeria muudatuste 1. parandus, mida on nimeta tud hoiulevõtja teatises C.N.655.1999.TREATIES-1 
kuupäevaga 19. juuli 1999 
07-seeria muudatuste 1. parandus, mida on nimeta tud hoiulevõtja teatises C.N.425.2000.TREATIES-1 
kuupäevaga 27. juuni 2000 07-seeria muudatuste 1. täienduse 1. parandus , mida on nimetatud hoiulevõtja teatises 
C.N.814.2001.TREATIES-1 kuupäevaga 23. august 2001 Eeskirja 4. versiooni 1. parandus , mida on nimetatud hoiulevõtja teatises C.N. 165.2004. TREATIES-1 
kuupäevaga 4. märts 2004 
Eeskirja 4. versiooni 2. parandus , mida on nimetatud hoiulevõtja teatises C.N. 165.2004. TREATIES-1 
kuupäevaga 4. oktoober 2004  
L 373/2 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 1. REGULEERIMISALA 
 
 Käesolevat eeskirja kohaldatakse M1- ja N-kate gooria sõidukite istmete, istmekinnituste ja 
peatugede tugevuse ning M2- ja M3-kategooria  sõidukite istmete, istmekinnituste ja 
peatugede tugevuse suhtes, mida ei käsitlet a eeskirja nr 80 01-seeria muudatustes. 1 / 2/ 
  Samuti kohaldatakse seda M1-kategooria  sõidukite leenide tagaosade 2
/ ja selliste 
seadmete ehituse suhtes, mis on ette näht ud sõitjate kaitsmiseks laupkokkupõrke korral 
pagasi liikumisest tuleneva ohu eest. 
  Seda ei kohaldata kokkupandavate, külje poole või taha suunatud istmete ega ühegi neile 
istmetele kinnitatud peatoe suhtes. 
 
2. MÕISTED   Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:  2.1. sõiduki kinnitamine – sõiduki tüübikinnitus istmete ja nende kinnituste, leenide tagaosade 
ehituse ning peatugede omaduste osas; 
 2.2. sõidukitüüp  – mootorsõidukite kategooria, millesse kuuluvad sõidukid ei erine selliste 
oluliste tunnuste poolest nagu: 
 
2.2.1. istmete ehitus, kuju, mõõtmed, materjal ja mass, kuigi istmed võivad erineda kattelt ja 
värvilt; erinevusi, mis ei ületa 5% ki nnitatud istmetüübi massist, ei loeta 
märkimisväärseks; 
 2.2.2. leeni ning istmete ja nende osade reguleer imis-, nihutus- ja lukustussüsteemide tüüp ning 
mõõtmed; 
 2.2.3 istmekinnituste tüüp ja mõõtmed;  2.2.4. peatugede mõõtmed, raam, materjalid ja  polster, kuigi värvilt ja kattelt võivad need 
erineda; 
 
2.2.5. peatoe kinnituste tüüp ja mõõtmed ni ng eraldi peatoe puhul peatoe kinnitamiseks 
kasutatava sõidukiosa omadused; 
 2.3. iste – ühele täiskasvanule ette nähtud konstrukt sioon koos istmekattega, mis võib, aga ei 
tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühe ndatud. Terminiga tähistatakse nii üksikistet 
kui pinkistme ühele isikule ette nähtud osa; 
 2.4. pinkiste  – vähemalt kahele täisk asvanule ette nähtud konstr uktsioon koos istmekattega; 
 2.5. kinnitus  – istme sõiduki kere külge kinnitamise süsteem, kaasa arvatud sõiduki kere 
asjaomased osad; 
 
                         
1/ Määratletud sõidukiehitust käsitleva konsolideer itud resolutsiooni (R.E.3.) 7. lisas (dokument 
TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2). 
 
2/ M1-kategooria sõidukite leenide taga külgi loetakse käesoleva eeskirja p unktidele 5.1.3 ja 5.1.4 vastavaks, 
kui need vastavad eeskirja nr 21 "Sõidukite sisustuse tüübikinnituse ühtsed sätted" (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.20/Rev.2) nõuetele.  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/3 
 2.6. reguleerimissüsteem  – seade istme või selle osade reguleerimiseks sõitjale sobivasse 
asendisse.  Kõnealune seade võimaldab eelkõige reguleerida istme asendit: 
 2.6.1. pikisuunas;  2.6.2. püstsuunas;  
2.6.3. istumisnurga suhtes; 
 2.7. nihutussüsteem  – seade, mis võimaldab nihutada või pöörata istet või mõnda selle osa, et  
hõlbustada sõitjate pääsu asjaomase istme taha; 
 
2.8. lukustussüsteem  – seade, mis tagab istme ja selle osade püsimise mis tahes kasutusasendis; 
 2.9. kokkupandav iste  – ajutiseks kasutamiseks ette nähtud ja tavaliselt kokkupandud iste; 
 2.10. püsttasapind  – sõiduki keskmise pikitasapinnaga risti asetsev vertikaaltasapind; 
 
2.11. pikitasapind  – sõiduki keskpikitasapinnaga paralleelne tasapind; 
 2.12. peatugi  – seade, mille eesmärk on vähendada tä iskasvanud sõitja pea tahapoole nihkumist 
torso suhtes, et vähendada sõitja k aelalülivigastuse ohtu õnnetuse korral; 
 
2.12.1. istmega kokkuehitatud peatugi  – peatugi, mille moodustab leeni ülemine osa. Käesolevale 
mõistele vastavad peatoed, mis vastavad küll p unktide 2.12.2 ja 2.12.3 mõistetele, kuid mida 
saab istme või sõiduki kere küljest eemaldada ainult tööriistade abil või istmekatte osalise 
või täieliku eemaldamise teel; 
 
2.12.2. mahavõetav peatugi  – istmest eraldatav peatugi, mis on konstrueeritud nii, et see 
kinnitatakse kindlalt leeni külge; 
 2.12.3. eraldiseisev peatugi  – istmest eraldiseisev peatugi, mis on konstrueeritud nii, et see 
kinnitatakse kindlalt sõiduki kere külge; 
 
2.13. punkt R - istekoha võrdluspunkt, nagu on määratle tud käesoleva eeskirja 3. lisas; 
 2.14. võrdlusjoon  – käesoleva eeskirja 3. lisa 1. liite joonisel 1 esitatud mudelil olev joon. 
 2.15.  eraldussüsteem  – osad või seadmed, mis on lisaks leenidele kavandatud sõitjate kaitseks 
pagasi liikumise eest; eeskätt võib eraldussüst eem koosneda võrgust või traatvõrgust, mis 
asub tõstetud või kokkupandud p eatugede tasandist kõrgemal. Selliste osade või seadmetega 
varustatud sõidukitele standardvarustusena pa igutatud peatugesid loetakse eraldussüsteemi 
osaks. Peatoega varustatud istet eraldi  aga ei loeta eraldussüsteemi osaks. 
 3. KINNITUSTAOTLUS 
 
3.1. Sõiduki tüübikinnituse taotluse esitab sõ iduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud 
esindaja. 
 3.2. Sellega koos tuleb esitada kolmes ekse mplaris järgmised dokumendid ning järgmised 
üksikasjalikud andmed: 
 
L 373/4 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 3.2.1. sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus istmete,  nende kinnituste ning reguleerimis-, nihutus- ja 
lukustussüsteemide ehituse osas; 
 3.2.1.1.  Vajaduse korral eraldussüsteemi üksikasjalik kirjeldus ja/või joonised.  3.2.2. sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasja likud joonised istmetest, nende kinnitustest sõiduki 
külge ning nende reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemidest. 
 
3.2.3. Mahavõetava peatoega istme puhul:  3.2.3.1. peatoe üksikasjalik kirj eldus, täpsustades eeskätt polstri materjali või materjalide omadusi; 
 
3.2.3.2. peatoe istmele kinnitamise koha, toestuse tüübi ja kinnituste üksikasjalik kirjeldus. 
 3.2.4. Eraldiseisva peatoe puhul:  3.2.4.1. peatoe üksikasjalik kirj eldus, täpsustades eeskätt polstri materjali või materjalide omadusi; 
 
3.2.4.2. peatoe sõiduki kere külge kinnitami se koha ja kinnituste üksikasjalik kirjeldus. 
 3.3. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale te hnilisele teenistusele esitatakse järgnev: 
 3.3.1. kinnitatavale sõidukitüübile iseloomulik sõiduk või sõiduki osad, mida tehniline teenistus 
peab tüübikinnituskatseteks vajalikuks; 
 3.3.2. täiendav komplekt istmeid, millega sõiduk on varustatud, koos kinnitustega. 
 3.3.3. Sõidukite puhul, mis on varustatud või mi da saab varustada peatugedega, lisanduvad lisaks 
punktides 3.3.1 ja 3.3.2 sätestatud nõuetele: 
 3.3.3.1. mahavõetavate peatuge de korral: täiendav komplekt peat ugedega varustatud istmeid, 
millega sõiduk on varustatud, koos kinnitustega; 
 3.3.3.2. eraldiseisvate peatugede korral: täiendav komplekt istmeid, millega sõiduk on varustatud, 
koos kinnitustega; täiendav komplekt vastavaid peatugesid ja sõiduki kere osa, kuhu 
kinnitatakse peatugi, või terve kere. 
 4. KINNITAMINE  
4.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saa miseks esitatud sõiduk vastab asjakohastele 
nõuetele (istmetele on paigaldatud või võima lik paigaldada peatoed), antakse sõiduki 
tüübile kinnitus. 
 4.2. Igale kinnitatud tüübile antakse tüübikinnitu snumber. Selle kaks esimest numbrit (praegu 07 
vastavalt 07-seeria muudatustele) näitavad tüübikinnituse andmise ajal eeskirjas tehtud 
värskeimaid olulisi tehnilisi muudatusi hõlma vate muudatuste seeriat. Sama lepingupool ei 
tohi sama numbrit anda sama tüüpi sõidukile , mis on varustatud teist tüüpi istmete või 
peatugedega või teisiti sõiduki külge kinnitatud istmetega (seda kohaldatakse nii peatugedega kui ilma peatugedeta istm ete puhul), ega teisele sõidukitüübile. 
 
4.3. Käesolevale eeskirjale vastav tüübi kinnitamise, tüübikinnituse pikendamise või 
kinnitamisest keeldumise teade edastatakse k äesolevat eeskirja kohaldatavatele kokkuleppe 
osalistele käesoleva eeskirja 1. lisa mudelile vastava vormi abil. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/5 
  
4.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse 
nähtavasse ja hõlpsasti ligipääsetavasse kohta rahvus vaheline tüübikinnitusmärk, mille osad 
on: 
 
L 373/6 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 4.4.1. ringiga ümbritsetud E-täht, millele jä rgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber;3 / 
 
4.4.2. käesoleva eeskirja number, millele jä rgneb R-täht, sidekriips ja ringist paremal 
tüübikinnitusnumber vastavalt punktile 4.4.1. 
 4.4.3. Kui sõiduk on varustatud ühe või mitme istmega, millele on kinnitatud või saab kinnitada 
peatoed ja mis on saanud tüübikinnituse vastava lt punktide 5.1 ja 5.2 nõuetele, järgnevad 
käesoleva eeskirja numbrile tähed "RA".  Käesoleva eeskirja 1. lisa näidisele vastaval 
vormil näidatakse, millis(t)ele sõiduki istme(te)le on kinnitatud või saab kinnitada peatoed. Samuti näitab see märgistus, et sõiduki kõik ül ejäänud istmed, millele ei ole kinnitatud või 
ei saa kinnitada peatugesid, on saanud tüübiki nnituse ning vastavad käesoleva eeskirja 
punkti 5.1 nõuetele. 
 
4.5. Kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja kohase lt tüübikinnituse andnud riigis sõidukitüübile, 
mis on saanud tüübikinnituse vastavalt ühele või mitmele kokkuleppele lisatud muule eeskirjale, ei pea punktis 4.4.1 ettenähtud sü mbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse 
eeskirja ja tüübikinnituse numbrid ning kõigi teiste tüübikinnituse andmise aluseks olevate eeskirjade täiendavad sümbolid vertikaalsete v eergudena punktis 4.4.1 e ttenähtud sümbolist 
paremale. 
 4.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustutamatu.  4.7. Tüübikinnitusmärk tuleb panna tootja poo lt sõidukile kinnitatud andmesildile või selle 
lähedale. 
 4.8. Tüübikinnitusmärkide kujunduse näited on esitatud käesoleva eeskirja 2. lisas. 
 5.  NÕUDED 
 
5.1. Kõigi M1-kategooria sõidukite istmete suhtes kohaldatavad üldnõuded
 4/ 
 5.1.1. Igas esitatud reguleerimis- ja nihutu ssüsteemis on lukustussüsteem, mis toimib 
automaatselt. Käetugede või muude mugavussead mete lukustussüsteemid ei ole vajalikud, 
kui need seadmed ei kujuta endast kokkupõrke  korral sõitjate vigastamise lisaohuallikat. 
 
5.1.2. Punktis 2.7 osutatud seadme avamisseade tuleb paigaldada istme uksepoolsele küljele. See 
peab olema kergelt kättesaadav ka otse kõnealuse istme taga istuvale sõitjale. 
 5.1.3. Punktis 6.8.1.1 määratletud ja piirkonnas 1 asuvate istmete tagumiste osade suhtes viiakse 
läbi energia hajumise katse vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa nõuetele. 
                         
3/ 1 Saksamaa, 2 Prantsusmaa, 3 Itaalia, 4 Madalmaad, 5 Rootsi, 6 Belgia, 7 Ungari, 8 Tšehhi Vabariik, 
9 Hispaania, 10 Jugoslaavia, 11 Ühendkuningriik, 12 Austria, 13 Luksemburg, 14 Šveits, 15 (vaba), 16 Norra, 17 
Soome, 18 Taani, 19 Rumeenia, 20 Poola, 21 Portugal, 22 Vene Föderatsioon, 23 Kreeka, 24 Iirimaa, 25 Horvaatia, 
26 Sloveenia, 27 Slovakkia, 28 Valgevene, 29 Eesti, 30 (vaba), 31 Bosnia ja Hertsegoviina, 32 Läti, 33 (vaba), 34 Bulgaaria, 35 (vaba) , 36 Leedu, 37 Türgi,  38 (vaba), 39 Aserbaidžaan, 40 Makedoonia endine Jugoslaavia Vabariik, 
41 (vaba), 42 Euroopa Ühendus (tüübikinnituse annavad liikmesriigid, kasutades oma vastavaid EMK sümboleid), 43 
Jaapan, 44 (vaba), 45 Austraalia, 46 Ukraina, 47 Lõuna Aafrika ja 48 Uus-Meremaa. Järgmised numbrid määratakse 
teistele riikidele kronoloogilises järjekorras vastavalt rata ssõidukite, ratassõidukitele paigaldatavate ja/või neil 
kasutatavate seadmete ning osade ühtsete tehniliste nõuete vastuvõtmise ja nende nõuete alusel antud tüübikinnituste 
vastastikuse tunnustamise tingimuste kokkuleppe ratifitseer imisele või sellega liitumisele ning nii määratud numbrid 
edastab ÜRO peasekretär kokkuleppe osalistele. 
 
4
/ M2-kategooria sõidukid, mis saavad käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse eeskirja nr 80 alternatiivina 
(kooskõlas selle eeskirja punk tiga 1.2.), peavad samuti vastama käesoleva punkti nõuetele.  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/7 
  
5.1.3.1. Nõue loetakse täidetuks, kui 6. lisas määr atletud korra kohaselt tehtud katsete puhul ei ületa 
peakujulise katseseadme aeglustus 3 millisekundist pikema aja jooksul 80 g. Lisaks sellele ei teki katse käigus ega jää katsejärgselt ohtlikke teravaid ääri. 
 5.1.3.2. Punkti 5.1.3 nõudeid ei kohaldata kõige ta gumiste ega vastastikku leenidega istmete suhtes. 
 
5.1.4. Istmete tagumiste osade pinnal ei või olla  ohtlikku karedust ega teravaid ääri, mis võiksid 
suurendada sõitjate raskete vi gastuste ohtu. See nõue loetak se täidetuks, kui punktis 6.1 
täpsustatud tingimustel katsetatud istmete tagumiste osade pinna kumerusraadius on 
vähemalt: 
 
 2,5 mm piirkonnas 1, 
 5,0 mm piirkonnas 2,  3,2 mm piirkonnas 3.   Piirkonnad on määratletud punktis 6.8.1.  
5.1.4.1. See nõue ei kehti: 
 5.1.4.1.1. erinevate piirkondade osade suhtes, mis t ungivad ümbritsevast pinnast esile alla 3,2 mm ja 
millel on tömbid ääred, eeldusel et esiletungiva  osa kõrgus ei ületa selle poolt laiust, 
 
5.1.4.1.2. kõige tagumiste istmete ja  vastastikku leenidega istmete suhtes, 
 5.1.4.1.3. istmete tagumiste osade suhtes, mis as uvad iga istmerea kõige madalamat punkti R läbivast 
horisontaaltasapinnast allpool. (Kui istmerid adel on erinevad kõrgused, pööratakse tasapind 
tagantpoolt alates üles- või allapoole, nii et see moodustab vertikaalse astme, mis läbib 
vahetult eespool oleva istmerea punkti R), 
 5.1.4.1.4. sellised osad nagu elastne metallvõrk.  5.1.4.2. Punktis 6.8.1.2 määratletud piirkonnas 2 võib pindade raadius olla alla 5 mm, kuid mitte 
alla 2,5 mm, eeldusel et need on edukalt läbinud käesoleva eeskirja 6. lisas ettenähtud 
energia hajumise katse. Lisaks se llele peavad need pinnad olema polsterdatud, et vältida pea 
otsest kontakti istme raamiga. 
 5.1.4.3. Kui eespool nimetatud piirkondades on os i, mille Shore’i kõvadus A on väiksem kui 50, 
kohaldatakse eespool olevaid nõudeid ainult jäik ade osade suhtes, välja arvatud nõuded, mis 
on seotud 6. lisa nõuetele vastav a energia hajumise katsega. 
 5.1.5. Punktides 6.2 ja 6.3 kirjeldatud katse käigus või järel ei või ilmneda ühtki riket istmeraamis, 
istme kinnituspunktides, reguleerimis- ja nihutussüsteemides ega nende lukustussüsteemides. Lubatud on jäävdeform atsioonid ja sealhulgas rebendid, eeldusel et 
need ei suurenda kok kupõrke korral vigastuste ohtu ja  et seade pidas vastu ettenähtud 
koormusele. 
 5.1.6. Punktis 6.3 ja 9. lisa punktis 2.1 kirjeldatud katsete käigus ei või lukustussüsteemid 
avaneda. 
 
L 373/8 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 5.1.7. Katsete järel peavad nihutussüsteemid, mis on ette nähtud sõitjatele juurdepääsu 
võimaldamiseks või soodustamiseks, olema t öökorras; neid peab saama vähemalt üks kord 
avada ning nende abil peab saama nihutada istet või istme osa, mille tarvis need on ette 
nähtud. 
  Mis tahes muud nihutussüsteemid ning reguleerimis- ja lukustussüsteemid ei pea olema 
töökorras. 
 
 Peatugedega istmete puhul vastab leeni ja  selle lukustusseadmete tugevus punktis 6.2 
sätestatud nõuetele, kui vastavalt punktile 6.4.3.6 tehtud katsete järel ei ole iste või leen 
purunenud; vastasel juhul tuleb näidata, et  iste vastab punktis 6.2 sätestatud nõuetele. 
 
 Istmete (pinkide) puhul, millel on istekohti rohk em kui peatugesid, viiakse läbi punktis 6.2 
kirjeldatud katse. 
 5.2.  Kõigi N1-, N2- ja N3-kategooria sõiduk ite istmete ning eeskirja nr 80 alla mittekuuluvate 
M2- ja M3-kategooria sõidukite istmete suhtes kohaldatavad üldnõuded  
 
5.2.1.  Istmed ja pinkistmed peavad olema kindlalt kinnitatud sõiduki külge. 
 5.2.2.  Liikuvaid ja pinkistmeid peab saama  igas võimalikus asendis automaatselt lukustada. 
 5.2.3.  Reguleeritavaid leene peab saa ma igas võimalikus asendis lukustada. 
 
5.2.4.  Kõik istmed, mida saab kallutada ette poole või millel on kokkuklapitavad leenid, peavad 
tavaasendis automaatselt lukustuma. 
 5.3.  Peatugede paigaldamine
 
 
5.3.1.  Peatugi paigaldatakse kõigi M1-kategoor ia sõidukite kõigile välimistele eesistmetele. 
Käesoleva eeskirja kohaselt võib tüübikinnituse a nda ka peatugedega istmetele, mis on ette 
nähtud muude istekohtade ja sõidukitüüpide tarvis. 
 5.3.2.  Peatugi paigaldatakse kõigi kuni 3500 kg täismassiga M2-kategooria ja N1-kategooria 
sõidukite kõigile välimistele esiistmetele; ne ndele sõidukitele paigaldatud peatoed peavad 
vastama
 03-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 25 nõuetele. 
 5.4. Istmete erinõuded, millele on paig aldatud või saab paigaldada peatoed
 
 
5.4.1. Peatugi ei tohi olla sõitjatele lisaohuallik as. Eelkõige ei tohi sellel üheski kasutusasendis 
olla ohtlikku karedust ega teravaid ääri, mis võiks id suurendada sõitjate vigastuste ohtu või 
raskust. 
 5.4.2. Allpool punktis 6.8.1.1.3 määratletud piirkonnas 1 asuvate peatugede esi- ja tagumised 
küljed peavad läbima energia neeldumise katse. 
 
5.4.2.1. Nõue loetakse täidetuks, kui 6. lisas määr atletud korra kohaselt tehtud katsete puhul ei ületa 
peakujulise katseseadme aeglustus 3 millisekundist pikema aja jooksul 80 g. Lisaks sellele ei teki katse käigus ega jää katsejärgselt ohtlikke teravaid ääri. 
 
5.4.3. Allpool punktis 6.8.1.2.2 määratletud piirkonnas 2 asuvate peatugede esi- ja tagumiste 
külgede osad peavad olema polsterdatud nii, et vältida pea otsest kokkupuudet sõiduki 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/9 
 detailidega, ning need peavad täitma ülal toodud punkti 5.1.4 nõude id, mida kohaldatakse 
piirkonnas 2 asuvate istmet e tagumiste osade suhtes. 
 5.4.4. Ülaltoodud punktide 5.4.2 ja 5.4.3 nõudeid ei kohaldata nende peatuge de tagumiste külgede 
osade suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks istmetele, mille taga ei ole ühtegi istet. 
 5.4.5. Peatugi kinnitatakse istme või sõiduki kere külge nii, et peatoe polstrist või leeni külge 
kinnitusest ei tungiks esile jäiku ja ohtli kke osasid, kui katse käigus rakendatakse 
peakujulisele katseseadmele survet. 
 5.4.6. Peatoega istme puhul võib kokkuleppel te hnilise teenistusega lugeda punkti 5.1.3 sätted 
täidetuks, kui peatoega iste vastab ülaltoodud punkti
 5.4.2 sätetele. 
 
5.5. Peatugede kõrgus  
 5.5.1. Peatugede kõrgust mõõdetak se punktis 6.5 kirjeldatu kohaselt. 
 5.5.2. Mittereguleeritava kõrgusega peatugede puhul  peab esiistmetel olema peatugede kõrgus 
vähemalt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 mm. 
 5.5.3. Reguleeritava kõrgusega peatoed:  5.5.3.1. esiistmetel on peatugede kõrgus vähe malt 800 mm ja muudel istekohtadel vähemalt 750 
mm; kõrgust mõõdetakse kõige kõrgema ja kõi ge madalama asendi, mida on võimalik 
reguleerida, vahelises asendis; 
 5.5.3.2. kõrgus ei tohi mingil juhul olla alla
 750 mm; 
 
5.5.3.3. muude istmete puhul, v.a esiistmed, võivad peatoed olla sellised, et neid saab nihutada 
asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et sõitjale on selge, et see asend ei ole ette nähtud peatoe kasutamiseks; 
 5.5.3.4. eesistmete puhul võivad peatoed olla se llised, et neid saab tühja istme puhul automaatselt 
nihutada asendisse, mille kõrgus on alla 750 mm, eeldusel et need lähevad automaatselt 
kasutusasendisse, kui sõitja istub istmele. 
 5.5.4. Ülaltoodud punktides 5.5.2 ja 5.5.3.1 nimeta tud mõõtmed võivad eesistmete puhul olla alla 
800 mm ja teiste istmete puhul alla 750 mm, et jätta piisavalt ruumi peatoe ja katuse 
sisepinna, akende või ükskõik millise sõiduki kere  osa vahele; see vahe ei tohi siiski ületada 
25 mm. Nihutus- ja/või reguleerimissüstee midega varustatud istmete puhul kohaldatakse 
seda kõigi istmekohtade suhtes. Lisaks sellele ei või erandina ülaltoodud punktis 5.5.3.2 
sätestatust olla ühegi kasutusasendi kõrgus alla 700 mm. 
 5.5.5. Erandina ülaltoodud punktides 5.5.2 ja 5. 5.3.1 nimetatud kõrgusenõuetest ei tohi ühegi 
tagumise keskmise istme või istekoha peatoe kõrgus olla alla 700 mm. 
 
5.6. Istme puhul, millele saab paigaldada  peatoe, kontrollitakse vastavust punktidele
 5.1.3 ja 
5.4.2. 
 5.6.1. Seadme selle osa kõrgus, millele toetub pea ja mida mõõdetakse allpool punktis 6.5 
kirjeldatud korras, ei või reguleeritava kõrgusega peatoe puhul olla alla 100 mm. 
 
L 373/10 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 5.7. Mittereguleeritava kõrgusega seadme puhul ei võ i leeni ja peatoe vaheline ava olla üle 60 
mm. Kui peatoe kõrgus on reguleeritav, ei või see madalaimas asendis olla leeni ülemisest 
osast kaugemal kui 25 mm. Reguleeritava kõr gusega istmete või pinkistmete puhul, millel 
on eraldi peatoed, kontrollitakse seda nõuet kõigi istme või pinkistme asendite juures. 
 5.8. Leeniga kokkuehitatud peatugede pu hul tuleb vaadelda järgmist piirkonda: 
 
 punktist R 540 mm kaugusel oleva võrdlusj oonega risti asetseva tasapinna kohal. 
  Kahe vertikaalse pikitasandi vahel, mis asuvad mõlemal pool võrdlusjoont 85 mm kaugusel. 
Selles piirkonnas on lubatud üks või mitu ava, mis nende kujust olenemata asuvad kaugusel a, mis ületab 60 mm allpool punktis 6.7 kirj eldatud mõõtmisviisi juures, eeldusel et punktis 
6.4.3.3.2 ettenähtud lisakatse järel on punkti 5.11 nõuded siiski täidetud. 
 5.9. Reguleeritava kõrgusega peat ugede puhul võib olla peatoena toimiva seadme osal üks või 
mitu ava, mis nende kujust olenemata asuvad kaugusel a, mis ületab 60 mm punktis 6.7 
kirjeldatud mõõtmisviisi juures, eeldusel et punktis 6.4.3.3.2 ettenähtud lisakatse järel on 
punkti 5.11 nõuded siiski täidetud. 
 
5.10. Peatoe laius peab olema selline, et nor maalselt istuva isiku pea oleks kohaselt toetatud. 
Nagu on kindlaks määratud allpool punktis 6.6 kirjeldatud korras, katab peatugi piirkonna, 
mis ulatub selle istme vertikaaltasapinnast, mille  jaoks peatugi on ette nähtud, mõlemal pool 
vähemalt 85 mm kaugusele. 
 
5.11. Peatugi ja selle kinnituspunkt peavad olem a sellised, et mõõdetuna vastavalt punktis 6.4.3 
sätestatud staatilisele menetlusele on peatoe võimaldatav maksimaalne pea nihkumine 
tahapoole (X) alla 102 mm. 
 
5.12. Peatugi ja selle kinnituspunkt peavad purunemata vastu pidama
 allpool punktis 6.4.3.6 
nimetatud raskusele. Leeniga kokkuehitat ud peatugede puhul kohaldatakse käesoleva punkti 
nõudeid leeni osade suhtes, mis asuvad punktist R 540 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti asetseva tasapinna kohal.
 
 5.13. Kui peatugi on reguleeritav, ei tohi  olla võimalik seda tõsta maksimaalsest 
toimimiskõrgusest kõrgemale, välja arvatud ju hul, kui kasutaja teeb seda meelega ning see 
ei ole seotud reguleerimiseks vajalike toimingutega. 
 5.14. Leeni ja selle lukustusseadmete tugevus vast ab allpool punktis 6.2 sätestatud nõuetele, kui 
vastavalt punktile 6.4.3.6 tehtud katsete järel ei ole iste või leen purunenud; vastasel juhul 
tuleb näidata, et iste vastab a llpool punktis 6.2 sätestatud nõuetele. 
 5.15.  Erinõuded reisijate kaitsmiseks pagasi liikumise eest
 
 5.15.1.  Leenid  
   Leenid ja/või peatoed, mis moodusta vad pagasiruumi esiseina, kui kõik istmed on 
paigaldatud tavalisse kasutusasendisse tootja poo lt näidatud viisil, peavad olema piisavalt 
tugevad, et kaitsta sõitjaid  laupkokkupõrkes kohalt liikunud pagasi eest. See nõue loetakse 
täidetuks, kui 9. lisas kirjeldatud katse ajal  või järel jäävad leenid samasse asendisse ja 
nende lukustussüsteemid paigale. Leenide ja  nende kinnituste deformeerumine on katsete 
ajal lubatud, kui katsetatud leeni ja/või p eatugede nende osade, mille Shore’i kõvadus A on 
suurem kui 50, kõvemate osade esiserv ei liigu ettepoole pikitasandist, mis läbib: 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/11 
 a) punkti kõnealuse istme R-punktist 150 mm eespool peatoe osade puhul; 
 
b) punkti kõnealuse istme R-punktist 100 mm eespool istme seljatoe osade puhul; 
 
välja arvatud katseblokkide tagasilöögifaasid.  Integreeritud peatugede puhul määratletakse p iir peatoe ja leeni vahel tasandiga, mis on 
risti võrdlusjoonega 540 mm kaugusel R-punktist. 
 Kõik mõõdud võetakse pagasiruumi esiseina moodustava istme või istekoha keskmisel 
püsttasandil. 
 
 9. lisas kirjeldatud katses peavad katseblokid jääma kõnealus(t)e leeni(de) taha. 
 5.15.2.  Eraldussüsteemid    Sõidukitootja taotluse põhjal võib 9. lisas kirjeldatud katse viia läbi paigaldatud 
eraldussüsteemidega, kui need süsteemid pa igaldatakse sellele konkreetsele sõidukitüübile 
standardvarustusena. 
   Eraldussüsteeme, võrku ja traatvõrku, mis asub tavalises kasutusasendis leenidest 
kõrgemal, katsetatakse vastavalt 9. lisa punktile 2.2. 
 
  Nõue loetakse täidetuks, kui katse jooks ul jäävad eraldussüsteemid samale kohale. 
Eraldussüsteemide deformeerumine katse käi gus on lubatud, kui eraldusseina esiserv 
(sealhulgas katsetatava(te) leeni (de) ja/või peatoe (peatugede) need osad, mille Shore’i 
kõvadus A on suurem kui 50), ei liigu ettepoole pikitasandist, mis läbib: 
 
a) punkti kõnealuse istme R-punktist 150 mm eespool peatoe osade puhul; 
 b) punkti kõnealuse istme R-punktist 100 mm eespool leeni ja eraldussüsteemi muude 
osade puhul. 
 
 Integreeritud peatoe korral on peatoe ja leen i vaheline piir määratletud punktis 5.15.1. 
 
 Kõik mõõdud võetakse pagasiruumi esisein a moodustava istme või istekoha keskmisel 
püsttasandil. 
  Pärast katset ei tohi ilmneda teravaid või  karedaid servi, mis või vad suurendada sõitjate 
vigastuste ohtu või tõsidust. 
 
5.15.3.  Ülaltoodud punktides 5.13.1 ja 5.13.2 nimetatud nõudeid ei kohaldata 
pagasipidurdussüsteemide suhtes, mis ak tiveeruvad kokkupõrke korral automaatselt. 
Tootja peab tehnilist teenistust rahuldaval v iisil näitama, et selliste süsteemide pakutav 
kaitse on samaväärne punktides 5.15.1 ja 5.15.2 kirjeldatuga. 
 
L 373/12 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 6. KATSED 
 
6.1. Kõigi katsete suhtes kohaldatavad üldnõuded  
 6.1.1. Kui leen on reguleeritav, tuleb see lukustada asendisse, mille puhul on 3. lisas kirjeldatud 
mudeli torso kalle tahapoole vertikaalse võrdlusjoone suhtes võimalikult lähedal 25 
kraadile, kui tootja ei ole määratlenud teisiti. 
 
6.1.2. Kui iste, selle lukustusmehhanism ja pa igaldus on identne või sümmeetriline mõne teise 
sama sõiduki istmega, võib tehniline teen istus katsetada ainult üht sellist istet. 
 6.1.3. Reguleeritavate peatugedega istmete puhul v iiakse katsed läbi nii, et peatoed on kõige 
ebasoodsamas asendis (tavaliselt kõige kõr gem asend), mida reguleerimissüsteem 
võimaldab. 
 6.2. Leeni ja selle reguleer imissüsteemide tugevuskatse
 
 6.2.1. 3. lisas näidatud mudeli selga simuleer iva osaga rakendatakse leeni ülemisele osale 
pikisuunas ja tahapoole punkti R suhtes 53 daNm  suurust jõumomenti. Pinkistme puhul, kus 
kogu tugiraam (sealhulgas peatugede tugiraam ) või selle osa on ühine mitmele istekohale, 
viiakse katse läbi üheaegselt kõigi istekohtade suhtes. 
 6.3. Istme kinnituspunktide, reguleerimis-, l ukustus- ja nihutussüsteemide tugevuskatse
 
 
6.3.1. Vastavalt 7. lisa punkti 1 nõuetele rakenda takse sõiduki kogu kerele 30 ms jooksul vähemalt 
20 g suurust ettepoole suunatud pikisuunalist horisontaalset aeglustust. Tootja taotluse 
põhjal võib alternatiivina kasutada 9. lisa liites kirjeldatud katsetõuget. 
 
6.3.2. Vastavalt punkti 6.3.1 nõuetele rakendata kse tahapoole suunatud pikisuunalist aeglustust. 
 6.3.3. Vastavust punktide 6.3.1 ja 6.3.2 nõuetele  kontrollitakse istme igas asendis. Reguleeritavate 
peatugedega istmete puhul viiakse katsed lä bi nii, et peatoed on kõige ebasoodsamas 
asendis (tavaliselt kõige kõrgem asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab. Katse ajal on iste sellises asendis, et ükski väline tegur ei takista lukustussüsteemide avanemist. 
 
 Tingimused on täidetud, kui katsetatakse istet, mis on reguleeritud järgmistesse asenditesse:   pikisuunaline asend on reguleeritud toot ja osutatud kõige eesmisest tavalisest 
juhtimisasendist või kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra tahapoole (sõltumatu 
vertikaalse reguleerimisega istmete puhul panna kse istmepadi kõige kõrgemasse asendisse); 
  pikisuunaline asend on reguleeritud toot ja osutatud kõige tagumisest tavalisest 
juhtimisasendist või kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra ettepoole (sõltumatu 
vertikaalse reguleerimisega istmete puhul pannakse istmepadi kõige madalamasse 
asendisse) ning vastavalt punkti 6.3.4 nõuetele, kui see on asjakohane. 
 
6.3.4. Juhtudel, kui lukustussüsteemid on sellised, et muus istme asendis kui ülaltoodud punktis 
6.3.3 määratletud asendid oleks jõudude jaotumine lukustussüsteemidele ja kinnituspunktidele ebasoodsam kui punktis 6. 3.3 määratletud kummagi konfiguratsiooni 
puhul, viiakse katsed läbi istme selles vähem soodsas asendis. 
 
6.3.5. Punkti 6.3.1 katsetingimused loetakse tä idetuks, kui tootja palvel asendatakse need 
töökorras oleva täieliku sõiduki kokkupõrkekatseg a jäiga tõkke vastu käesoleva eeskirja 7. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/13 
 lisa punkti 2 sätete kohaselt. Sellisel juhul regul eeritakse iste ülaltoodud punktides 6.1.1, 
6.3.3 ja 6.3.4 sätestatud viisil asendisse,  mille puhul on jõudude jaotumine 
kinnitussüsteemis kõige ebasoodsam. 
 6.4. Peatoe toimimiskatse
 
 6.4.1. Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see kõige ebasoodsamasse asendisse (tavaliselt kõige 
ülemine asend), mida reguleerimissüsteem võimaldab. 
 6.4.2. Pinkistme puhul, kus kogu tugiraam (seal hulgas peatugede tugiraam) või selle osa on ühine 
mitmele istekohale, viiakse katse lä bi üheaegselt kõigi istekohtade suhtes. 
 
6.4.3. Katse
 
 6.4.3.1. Kõik jooned, sealhulgas võrdlusjoone proj ektsioonid, kantakse kõnealuse istme või istekoha 
vertikaalsele kesktasapinnale (v t käesoleva eeskirja 5. lisa). 
 6.4.3.2. Nihutatud võrdlusjoon saadakse nii, et k äesoleva eeskirja 3. lisas osutatud mudeli seljaosa 
simuleerivale osale rakendatakse algjõudu, mis annab punkti R suhtes tahapoole suunatud 
37,3 daNm suuruse jõumomendi. 
 6.4.3.3. 165 mm läbimõõduga ümmarguse peakujulise katseseadme abil rakendatakse nihutatud 
võrdlusjoonele täisnurga all 65 mm kaugusel p eatoe ülemisest servast algjõudu, mis annab 
punkti R suhtes 37,3 daNm suuruse jõumomendi; võrdlusjoon jääb vastavalt punkti 6.4.3.2 
nõuetele kindlaksmääratud nihutatud asendisse. 
 6.4.3.3.1. Kui avad ei võimalda rakendada punktis 6.4.3.3 kirjeldatud jõudu 65 mm kaugusel peatoe 
ülemisest äärest, võib seda vahemaad vähendada n ii, et jõu telg läbib avale lähima raamiosa 
keskjoone. 
 6.4.3.3.2. Punktides 5.8 ja 5.9 kirjeldatud juhtudel korratakse katset, rakendades igale avale 165 mm 
läbimõõduga kera abil jõudu, mis: 
  läbib ava kõige väiksema osa raskuskeskme võrdlusjoonega paralleelsel põikitasapinnal ja 
 
 annab punkti R suhtes 37,3 daNm suuruse jõumomendi.  6.4.3.4. Määratakse kindlaks ümmarguse peakujulise katseseadme puutuja Y, mis on paralleelne 
nihutatud võrdlusjoonega. 
 
6.4.3.5. Mõõdetakse ülaltoodud punktis 5.11 sätestatud vahemaa X puutuja Y ja nihutatud 
võrdlusjoone vahel. 
 6.4.3.6. Peatoe tõhususe kontrollimiseks suurenda takse punktides 6.4.3.3 ja 6.4.3.3.2 määratletud 
esialgset koormust kuni 89 daN-ni, kui iste või leen ei purune varem. 
 
6.5. Peatoe kõrguse kindlaksmääramine
 
 6.5.1. Kõik jooned, sealhulgas võrdlusjoone proj ektsioon, kantakse kõnealuse istme või istekoha 
vertikaalsele kesktasapinnale; kõnealuse tasapi nna ristumiskoht istmega määrab kindlaks 
peatoe ja leeni piirjooned (vt käesoleva eeskirja 4. lisa joonist 1). 
 6.5.2. Käesoleva eeskirja 3. lisas kirjelda tud mudel pannakse normaalasendis istmele. 
L 373/14 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
6.5.3. Kõnealusel istmel oleva käesoleva eeskirja 3. lisas näidatud mudeli võrdlusjoone 
projektsioon kantakse seejärel ülaltoodud punktis 6.4.3.1 määr atletud tasapinnale. 
  Peatoe ülemise ääre puutuja S tõmmatakse võrdlusjoonega risti.  6.5.4. Punkti R ja puutuja S vaheline kaugus h on kõrgus, mida tuleb arvestada ülaltoodud punkti 
5.5 nõuete rakendamisel. 
 6.6. Peatoe laiuse kindlaksmääramine
 
 (vt käesoleva eeskirja 4. lisa joonist 2)  
6.6.1. Võrdlusjoonega risti olev ja ülaltoodud punktis 6.5.3 määratletud puutujast S 65 mm allpool 
asuv tasapind S1 määrab kindlaks piirjoonega C ümbritsetud peatoe osa. 
 6.6.2. Peatoe laius, mida tuleb võtta arvess e ülaltoodud punkti 5.10 nõuete rakendamisel, on 
tasapinnal S1 mõõdetud vertikaalsete pikit asapindade P ja P’ vaheline vahemaa L. 
 
6.6.3. Vajaduse korral mõõdetakse peatoe laiust ka  tasapinnal, mis on võrdlusjoonega risti ja istme 
punktist R 635 mm kõrgusel; see vahemaa mõõdetakse piki võrdlusjoont. 
 6.7. Peatoe avade kauguse a kindlaksmääramine
 
 (vt käesoleva eeskirja 8. lisa) 
 
6.7.1. 165 mm läbimõõduga kera abil määratak se iga ava puhul kindlaks vahemaa a peatoe 
esikülje suhtes. 
 6.7.2. Kera viiakse avaga kokkupuutesse ava selles osas, kus kera jõudu rakendamata 
maksimaalselt sisse vajub. 
 6.7.3. Kera ja ava kahe kokkupuutepunkti vahelin e vahemaa moodustab a, mida võetakse arvesse 
hindamisel ülaltoodud punktide 5.8 ja 5.9 alusel. 
 6.8. Katsed energia hajumise kontrollimiseks leenil ja peatoel
 
 
6.8.1. Kontrollitakse istmete tagumiste osade neid pindu, mis asuvad allpool määratletud 
piirkondades ja mida 165 mm läbimõõduga kera puudutab, kui iste on paigaldatud 
sõidukisse. 
 
6.8.1.1. Piirkond 1 
 6.8.1.1.1. Peatugedeta eraldi istmete puhul hõlmab see piirkond leeni tagumist osa, mis asub tootja 
määratletud iga ettenähtud välimise istekoha  keskpikitasapinnast mõlemal pool 100 mm 
kaugusel olevate vertikaalsete pikitasapindade  vahel ja seljatoe ülemisest äärest 100 mm 
allpool oleva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale. 
 
6.8.1.1.2. Peatugedeta pinkistmete puhul ulatub  see piirkond tootja määratletud iga ettenähtud 
välimise istekoha keskpikitasapinnast mõlemal pool 100 mm kaugusel olevate vertikaalsete pikitasapindade vahele ja seljatoe ülemisest äärest 100 mm allpool oleva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale. 
 
6.8.1.1.3. Peatugedega istmete või pinkistme te puhul ulatub see piirkond asjaomase istme või 
istekoha keskpikitasapinnast mõlemal pool  70 mm kaugusel olevate vertikaalsete 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/15 
 pikitasapindade vahele ja asub punktist R 635 mm kaugusel oleva võrdlusjoonega risti 
asetseva tasapinna kohal. Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see katse ajaks kõige 
ebasoodsamasse asendisse (tavaliselt kõige ül emine asend), mida reguleerimissüsteem 
võimaldab. 
 6.8.1.2. Piirkond 2  
6.8.1.2.1. Peatugedeta istmete või pinkistmete ning mahavõetavate või eraldiseisvate peatugedega 
istmete või pinkistmete puhul ulatub piirkond 2 leeni ülemisest äärest 100 mm kaugusel asuva võrdlusjoonega risti oleva tasapinna kohale (välja arvatud piirkonna 1 osad). 
 6.8.1.2.2. Istmega kokkuehitatud peatugedega is tmete või pinkistmete puhul ulatub piirkond 2 
kõnealuse istme või istekoha punktist R 440 mm kaugusel asuva võrdlusjoonega risti oleva 
tasapinna kohale (välja arvatud piirkonna 1 osad). 
 6.8.1.3. Piirkond 3  6.8.1.3.1. Piirkond 3 hõlmab ülaltoodud punktis 5.1.4.1.3 määratletud hor isontaaltasapindade kohal 
oleva istme või pinkistmete leeni osa (välja  arvatud piirkondades 1 ja 2 asuvad osad). 
 6.9. Samaväärsed katsemeetodid
 
  Kui kasutatakse muud katsemeetodit kui ülalt oodud punktides 6.2, 6.3 ja 6.4 ning 6. lisas 
määratletud katsemeetodid, tuleb tõestada selle võrdväärsust. 
 7. TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE  
Tootmismenetlus vastab järgmistele kokkuleppe 2. lisas (E/ECE/324-
E/ECE/TRANS/505/Rev.2) sätestatud nõuetele: 
 7.1. Iga käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõid ukit tuleb toota nii, et see vastaks kinnitatud 
tüübile, täites ülaltoodud punktis 5 sätestatud nõudeid. Siiski ei ole punktides 2.12.2 ja 2.12.3 määratletud peatugede puhul välistatud sõiduki vastavus kinnitatud tüübile isegi 
juhul, kui seda turustatakse peatugedeta istmetega. 
 
7.2. Tüübikinnituse andnud pädev asutus võib  alati kontrollida igas tootmisüksuses 
kasutatavaid vastavuse tagamise me etodeid. Samuti võib see asutus korraldada 
seeriatoodetud sõidukite pistelist kontrolli ülaltoodud punktis 5 sätestatud nõuete osas. 
 
8. SANKTSIOONID TOOD ANGU MITTEVASTAVUSE EEST 
 8.1. Käesoleva eeskirja kohaselt sõidukitüübile an tud kinnituse võib tühistada, kui ei järgita 
ülaltoodud punktis 7.1 sätestatud nõudeid või kui sõidukid ei läbi ülaltoodud punktis 7 
kirjeldatud kontrolli. 
 
8.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldava kokkuleppe osapool tühistab varem antud tüübikinnituse, 
teatab ta sellest viivitamatult teistele käesolev at eeskirja kohaldavatele osapooltele teatisega, 
mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele. 
 9. SÕIDUKITÜÜBI MUUDATUSED NI NG TÜÜBIKINNITUSE PIKENDAMINE 
ISTMETE, NENDE KINNITUSTE JA/VÕI PEATUGEDE PUHUL 
 
L 373/16 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 9.1. Igast sõidukitüübi istmete, istmekinnitu ste ja/või peatugede muudatusest tuleb teatada 
sõiduki tüübikinnituse andnud haldusasutusele. Asutus võib seejärel: 
 9.1.1. leida, et tehtud muudatustel ei ole tõenäo liselt märgatavat soovimatut mõju ja sõiduk vastab 
igal juhul jätkuvalt nõuetele; 
 9.1.2. leida, et muudatused on ülaltoodud punktides 6.2, 6.3 ja 6.4 kindlaks määratud tulemuste 
suhtes piisavalt ebaolulised, nii et neid sa ab kontrollida tüübikinnituskatsete tulemustel 
põhinevate arvutustega; 
 9.1.3. nõuda täiendavat aruannet katsed  korraldanud tehniliselt teenistuselt. 
 
9.2. Tüübikinnituse kinnitamisest või sellest  keeldumisest ning muudatustest teavitatakse 
käesolevat eeskirja kohaldavai d kokkuleppe osalisi ülalt oodud punktis 4.3 kehtestatud 
korras. 
 9.3. Tüübikinnitust pikendanud pädev asutus määrab sellisele pikendusele seerianumbri ja 
teatab sellest teistele käesolevat eeskirja  kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele 
käesoleva eeskirja 1. lisas esitat ud näidisele vastava teatise abil. 
 10. LÕPLIKULT LÕPETATUD TOOTMINE   10.1. Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab täieliku lt vastavalt käesolevale eeskirjale kinnitatud 
seadme tootmise, teatab ta sellest tüübi kinnituse andnud asutusele. Asjakohase teate 
kättesaamisel teatab asutus sellest teistele  käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta 
kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastava teatise abil. 
  
11. KASUTUSJUHISED 
 11.1. Reguleeritavate peatugedega istmete puhul  esitavad tootjad peatugede kasutamis-, 
reguleerimis-, lukustamis- ja va jaduse korral eemaldamisjuhendi. 
 12. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA 
HALDUSASUTUSTE NIMED NING AADRESSID 
  Käesolevat eeskirja kohaldav ad kokkuleppe osalised teatavad ÜRO sekretariaadile 
tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste  teenistuste ning tüübikinnitusi andvate 
haldusasutuste nimed ja aadressid, kuhu tuleb saata teistes riikides väljastatud 
tüübikinnituse kinnitamist või pikendamist või  sellest keeldumist või selle tühistamist 
tõendavad vormid. 
 13.  ÜLEMINEKUSÄTTED  13.1.  Alates 06-seeria muudatuste jõustumisk uupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja 
kohaldav kokkuleppe osaline keelduda andmas t EMK tüübikinnitusi käesoleva eeskirja 
alusel, mida on muudetud 06-seeria muudatustega. 
 13.2.  Alates 1. oktoobrist 1999 annavad käeso levat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised 
EMK tüübikinnitusi ainult juhul, kui 06-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja 
nõuded on täidetud. 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/17 
 13.3.  Alates 1. oktoobrist 2001 võivad käeso levat eeskirja kohaldavad kokkuleppe osalised 
keelduda tunnustamast tüübikinnitusi, mis pole antud vastavalt 06-seeria muudatustega 
muudetud käesolevale eeskirjale. 
 13.4.  Alates 07-seeria muudatuste jõustumisk uupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja 
kohaldav kokkuleppe osaline keelduda andmas t EMK tüübikinnitusi käesoleva eeskirja 
alusel, mida on muudetud 07-seeria muudatustega. 
 
13.5.  Alates 24 kuu möödumisest 07-seeria muuda tuste ametlikust jõustumiskuupäevast annavad 
käesolevat eeskirja kohaldavad  kokkuleppe osalised EMK tüübikinnitusi ainult juhul, kui 
sõidukitüüp vastab 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. 
 
13.6. Alates 48 kuu möödumisest 07-seeria muudatuste ametlikust jõustumiskuupäevast 
kaotavad olemasolevad käesoleva eeskirja  kohased tüübikinnitused kehtivuse, kui 
sõidukitüübid ei vasta 07-seeria muudatustega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele. 
__________ 
L 373/18 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 
 1. lisa 
 
 TEATIS   (maksimaalne formaat: A4 (210 x 297 mm))  
välja andnud: asutuse nimi: 
....................... 
....................... ....................... 
  
 
      TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE, 
TÜÜBIKINNITUSE PIKENDAMISE, TÜÜBIKINNITUSEST KEELDUMISE, 
TÜÜBIKINNITUSE TÜHISTAMISE 
LÕPLIKULT LÕPETATUD TOOTMISE 
 
kohta 2 / 
 sõidukitüübi istmete ja nende kinnituste tugevuse osas nii paigaldatud peatugedega või peatugede 
paigaldamisvõimalusega istmete puhul kui ka istmet e puhul, kuhu selliseid seadmeid ei saa paigaldada, 
ning peatugede omaduste osas vastavalt eeskirjale nr 17  Tüübikinnituse number  ....................        Pikendamise number  .....................  
1. Mootorsõiduki kaubanimi või kaubamärk ................................ 
 2. Sõidukitüüp ...........................................................  3. Tootja nimi ja aadress ........................................  
4. Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress 
 .........................................................................  5. Istmete kirjeldus ...................................................  
6. Istmete arv, kuhu on paigaldatud või saab paigal dada reguleeritavad või mittereguleeritavad peatoed 
.................................... 
  .........................................................................  7. Istme või selle osade reguleerimis-, nihutus- ja lukustussüsteemide kirjeldus ja sõitjat pagasi 
liikumahakkamise eest kaitsva süsteemi kirjeldus............................................................................... ... 
  .............................................................................................................................. .................................. 
8. Istme kinnituste kirjeldus ...........................................  
9. Istmete asend katsetel pikitelje suhtes ..................... 
 10. Sõiduki tüübikinnituseks esitamise kuupäev ....................................... 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/19 
  
11. Tüübikinnituskatsete korraldamise eest vastutav tehniline teenistus ............. 
 12. Teenistuse esitatud aruande kuupäev ...................................  13. Teenistuse esitatud aruande number ....................................  
14. Märkused ................................................................. 
 15. Tüübikinnitus antakse/sellest keeldut akse/seda pikendatakse/see tühistatakse 2
/  ....................... 
 16. Pikendamise põhjus(ed) (v ajaduse korral) .................................. 
 
17. Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil ................................  18. Koht ...................................................................  19. Kuupäev .................................................................... 
 
20. Allkiri ...............................................................  21. Käesolevale teatisele on lisatud järgmised eespool näidatud tüübikinnitusnumbriga dokumendid: 
 
 ... istmete, nende kinnituste, istmete ja istmeosade reguleerimis- ja nihutussüsteemide ning 
nende lukustussüsteemide j oonised, diagrammid ja plaanid; 
  ... istmete, nende kinnituste, istmete ja istmeosade reguleerimis- ja nihutussüsteemide ning 
nende lukustussüsteemide ja sõitjaid pagasi liikumahakkamise eest kaitsva süsteemi fotod. 
 
Märkus:
  Kui istmed on varustatud käesoleva eeskirja pun ktides 2.12.2 ja 2.12.3 määratletud peatugedega, 
tuleb peatuge näidata kõigil joonistel, diagrammidel ja fotodel. 
_____________ 
___________________  1
/ Tüübikinnituse andnud/seda pikendanud/sell est keeldunud/selle tühistanud riigi 
eristusnumber (vt käesoleva eeskirja tüübikinnitussätteid) 
  2
/ Mittevajalik maha kriipsutada. 
L 373/20 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 2. lisa  
 
TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE ASETUS 
 
Näidis A  
 
(vt käesoleva eeskirja punkte 4.4, 4.4.1, 4.4.2 ja 4.4.3) 
 
Sõiduk, mille vähemalt ühele istmel e on paigaldatud peatugi või saab 
seda paigaldada 
  
 
 
 
 
a = vähemalt 8 mm 
   Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübiki nnitusmärk, et asjakohane sõidukitüüp on kinnitatud 
selliste istmete tugevuse osas, millele on paigalda tud või saab paigaldada peatoed, ning peatugede 
omaduste osas kinnitatud Madalm aades (E4) eeskirja nr 17 kohase lt tüübikinnitusnumbri 072439 all. 
Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et  käesolev eeskiri sisaldas kinnitamise ajal juba 07-
seeria muudatusi. Samuti näitab üla ltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüüp kinnitati eeskirja nr 17 
kohaselt kõigi selliste istmete tugevuse osas, millele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid. 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/21 
  Näidis B  
 
 (vt käesoleva eeskirja punkte 4.4, 4.4.1 ja 4.4.2)   Sõiduk, mille istmetele ei ole paigaldatud või ei saa  paigaldada peatugesid  
 
 
 
 
a = vähemalt 8 mm 
   Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübiki nnitusmärk, et sõidukitüübi istmetele ei ole 
paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid ning et  see on istmete ja nende kinnituste tugevuse osas 
kinnitatud Madalmaades (E4) eeskirja nr 17 kohaselt tüübikinnitusnumbri 072439 all. 
Tüübikinnitusnumbri kaks esimest numbrit näitavad, et  käesolev eeskiri sisaldas kinnitamise ajal juba 07-
seeria muudatusi.   
 
L 373/22 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  Näidis C  
 
 (vt käesoleva eeskirja punkti 4.5)   Sõiduk, mille vähemalt ühele istmel e on paigaldatud peatugi või saab 
 seda paigaldada  
 
 
 
 
a = vähemalt 8 mm 
   Sõidukile kinnitatuna näitab üla ltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüübil on vähemalt üks iste, 
millele on paigaldatud peatugi või saab seda paigal dada ning et see on kinnita tud Madalmaades (E4) 
eeskirjade nr 17 ja 33 kohaselt. 1
/ 
  Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et eeskiri nr 17 si saldas kinnitamise ajal juba 07-seeria muudatusi, 
aga eeskiri nr 33 oli veel algkujul. Samuti näitab ülaltoodud tüübikinnitusmärk, et sõidukitüüp kinnitati eeskirja nr 17 kohaselt kõigi selliste istmete tugevuse osas,  millele ei ole paigaldatud või ei saa paigaldada 
peatugesid. 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/23 
  Näidis D  
 
 (vt käesoleva eeskirja punkti 4.5)   Sõiduk, mille istmetele ei ole paigaldatud või ei saa  paigaldada peatugesid  
 
 
 
 
a = vähemalt 8 mm 
   Sõidukile kinnitatuna näitab ülaltoodud tüübiki nnitusmärk, et sõidukitüübi istmetele ei ole 
paigaldatud või ei saa paigaldada peatugesid ning et s ee kinnitati Madalmaades (E4) eeskirjade nr 17 ja 33 
kohaselt. 1
/  Tüübikinnitusnumbrid näitavad, et eeskiri nr  17 sisaldas kinnitamise ajal juba 07-seeria 
muudatusi, aga eeskiri nr 33 oli veel algkujul.  
______________ 
 
 
____________________  1
/ Teine number on toodud ainult näitena. 
 
___________ 
 
 
L 373/24 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 3. lisa  
 
MOOTORSÕIDUKITE ISTEKOHTADE H-PUNKTI JA  
 TORSO TEGELIKU KALDENURGA MÄÄRAMISE KORD 
 
1. EESMÄRK  
 Käesolevas lisas kirjeldatud menetlust kasuta takse H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga 
kindlaksmääramiseks ühele või  mitmele istekohale mootorsõ idukis ning kontrollimiseks, 
kas mõõteandmed vastavad sõiduki toot ja esitatud tehnilistele andmetele. 1
/ 
 2. MÕISTED 
 
 Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:  2.1. võrdlusandmed  – üks või mitu järgmist est istekoha omadustest: 
 2.1.1. H-punkt ja R-punkt ning nendevaheline suhe, 
 
2.1.2. torso tegelik ja projektijä rgne kaldenurk ning nende suhe. 
 2.2. kolmemõõtmeline H-punkti seade (3-D H-seade) – seade, mida kasutatakse H-punktide ja 
torso tegelike kaldenurkade määramiseks. Nimetatud seadet kirjeldatakse käesoleva lisa 1. 
liites; 
 2.3. H-punkt  – torso ja reie pöördetsenter 3-D H-se adel, mis on paigaldatud sõidukiistmele 
vastavalt punktile 4. H-punkt asub seadme telgjoone keskpunktis, mis paikneb H-punkti 
kontrollnuppude vahel 3-D H-seadme kummalg i küljel. Teoreetiliselt vastab H-punkt R-
punktile (tolerantsid on toodud punktis 3.2.2). Kui H-punkt on vastavalt punktis 4 
kirjeldatud korrale kindlaks määratud, loetakse H-punkt fikseerituks istmepolstri konstruktsiooni suhtes ja liikuvaks koos  sellega, kui istet reguleeritakse; 
 2.4. R-punkt või istme võrdluspunkt  – arvutuslik punkt, mis on sõiduki tootja poolt iga istekoha 
jaoks kolmemõõtmelise taustsüs teemi abil kindlaks määratud; 
 
2.5. torsojoon  – 3-D H-seadme mõõtepea telgjoon, kui mõõtepea on kõige tagumises asendis; 
 2.6. torso tegelik kaldenurk  – nurk, mis on mõõdetud läbi H- punkti kulgeva vertikaaljoone ja 
torsojoone vahel, kasutades 3-D H-seadme selja kaldenurga mõõturit. Torso tegelik 
kaldenurk vastab teoreetiliselt torso arvutuslikule kaldenurgale (vt tolera ntsid punktis 3.2.2); 
 2.7. torso arvutuslik kaldenurk  – nurk, mis on mõõdetud läbi R-punkti kulgeva vertikaaljoone ja 
torsojoone vahel asendis, mis vastab tootja määratud projektijärgsele seljatoeasendile; 
 2.8. sõitja sümmeetriatasand  (C/LO) – 3-D H-seadme kesktasand iga istekoha korral, kuhu 
seade on paigutatud; seda tasandit kujutab H- punkti koordinaat Y-teljel. Ühekohalistel 
istmetel langeb istme sümmeetriatasand kokku sõ itja sümmeetriatasandiga. Muudel istmetel 
määrab sõitja sümmeetriatasandi tootja; 
 2.9. kolmemõõtmeline taustsüsteem  – süsteem, mida on kirjeldatud käesoleva lisa 2. liites; 
                         
1/ Igal istekohal peale esiistmete, ku s H-punkti määramiseks ei saa kasutada kolmemõõtmelist H-punkti seadet 
või seda ei saa teha sätestatud korras, võib pädeva asutuse loal võrdluspunktiks võtta tootja näidatud R-punkti. 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/25 
  
2.10. koordinaatmärgid  – füüsilised punktid (avad, pinnad, märgid või süvendid) sõiduki kerel 
vastavalt tootja määratlustele; 
 2.11. sõiduki mõõteasend  – sõiduki asend, mis on määratletud koordinaatmärkide 
koordinaatidega kolmemõõtme lises taustsüsteemis. 
 
3. NÕUDED 
 3.1. Andmete esitamine
 
  Iga istekoha kohta, mille suhtes on vaja võrdlu sandmeid, et tõendada vastavust käesoleva 
eeskirja sätetele, tuleb esitada kas kõik järgmi sed andmed või asjakohane valik neist vormis, 
millele on osutatud käesoleva lisa 3. liites: 
 3.1.1. R-punkti koordinaadid kolmem õõtmelise taustsüsteemi suhtes; 
 3.1.2. torso arvutuslik kaldenurk; 
 
3.1.3. kõik näidud, mis on vajalikud istm e (kui see on reguleeritav) reguleerimiseks 
mõõteasendisse, mida on kirjeldatud allpool punktis 4.3. 
 3.2. Mõõteandmete ja arvutuslike näitajate suhe
 
 
3.2.1. H-punkti koordinaate ja torso tegeliku kald enurga suurust, mis on saadud allpool punktis 4 
sätestatud menetluse tulemusel, võrreldakse vastavalt R-punkti koordinaatidega ja sõiduki 
tootja poolt määratud tors o arvutusliku kaldenurgaga. 
 
3.2.2. R- ja H-punktide suhtelisi asukohti ning to rso arvutusliku ja tegelik u kaldenurga suhet võib 
antud istekoha korral pidada rahuldavaks, kui H-punkt, määratletuna oma koordinaatidega, 
asetseb 50 mm küljepikkusega horisontaalsete ja vertikaalsete külgedega ruudu piirides, mille diagonaalid ristuvad R-punktis, ja kui tors o tegeliku kaldenurga erinevus arvutuslikust 
kaldenurgast jääb 5 kraadi piiridesse. 
 
3.2.3. Kui need tingimused on tä idetud, kasutatakse vastavuse tõ endamiseks käesoleva eeskirja 
sätetele R-punkti ja torso arvutuslikku kaldenurka. 
 3.2.4. Kui H-punkt või torso tegelik kaldenur k ei vasta ülaltoodud punkti 3.2.2 nõuetele, 
määratakse H-punkt ja torso tegelik kaldenurk veel kaks korda (kokku kolm korda). Kui 
kahe nimetatud toimingu tulemused kolmest vastavad nõuetele, kohaldatakse ülaltoodud 
punktis 3.2.3 nimetatud tingimusi. 
 3.2.5. Kui vähemalt kahe ülaltoodud punktis 3.2. 4 kirjeldatud toimingu tulemused kolmest ei vasta 
ülaltoodud punkti 3.2.2 nõuetele või kui tõendamine pole võimalik, sest sõiduki tootja ei ole 
esitanud teavet R-punkti asukoha või torso arvutus liku kaldenurga kohta, kasutatakse kolme 
mõõdetud punkti pinnakeset või kolme mõõdetud kaldenurga keskmist ning neid loetakse 
kohaldatavaiks kõigil juhtudel, kui käesole vas eeskirjas viidatakse R-punktile või torso 
arvutuslikule kaldenurgale. 
 4. H-PUNKTI JA TORSO TEGELI KU KALDENURGA MÄÄRAMISE KORD 
 
4.1. Sõiduk viiakse eelnevalt tootja äranägemi sel temperatuurile 20 ± 10 ºC tagamaks, et istme 
materjal saavutab toatemperatuuri. Kui kontrollitaval istmel ei ole kunagi varem istutud, 
L 373/26 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 peab sellel kaks korda kestusega üks minut  istuma 70–80 kg kaaluv inimene või asetatakse 
sinna selleks ajaks sama kaaluga seade, et koolutada istmepolstrit ja seljatuge. Tootja 
taotluse põhjal jäävad kõik istme osad koor mamata vähemalt 30 minutiks enne 3-D H-
aparaadi paigaldamist. 
 4.2. Sõiduk peab olema mõõteasendis, mis on määratletud ülaltoodud punktis 2.11.  
4.3. Kui iste on reguleeritav, reguleeritakse s ee esmalt kõige tagumisse tavalisse sõiduasendisse 
vastavalt sõiduki tootja poolt määratule, ar vestades ainult istme pikisuunalist reguleerimist 
ja mitte arvestades istme liikumist muul otstarbel kui tavalise sõiduasendi saavutamiseks. Kui istmel on ka muid reguleerimisviise (ver tikaalsuunaline, kaldenurga või seljatoe asendi 
muutmine jne), reguleeritakse need seejärel sõiduki tootja määratud asendisse. 
Vedrustusega istmetel fikseeritakse vertik aalsuunas reguleeritud asend jäigalt vastavalt 
tootja määratud tavalisele sõiduasendile. 
 4.4. Istme ala, mis puutub kokku 3-D H-seadmega, peab olema kaetud piisava suuruse ja sobiva 
koega musliin-puuvillkan gaga (sile puuvillkangas, millel on 18,9 niiti cm
2 kohta ja mis 
kaalub 0,228 kg/m2) või omadustelt samaväärse silmkoe- või lausriidega. 
 
 Kui istet katsetatakse väljaspool sõidukit,  peab põrand, kuhu iste asetatakse, olema 
samasuguste põhiomadustega 2 / kui sõiduki põrand, kus istet kavatsetakse kasutada. 
 4.5. 3-D H-seadme istme- ja seljaosa asetatakse nii, et sõitja sümmeetriatasand (C/LO) langeb 
kokku 3-D H-seadme sümmeetriatasandiga. Tootja taotluse põhjal võib 3-D H-seadet 
nihutada C/LO-tasandi suhtes sissepoole, kui 3-D H-seade paikneb nii kaugel küljel, et istme serv takistab H-seadme loodimist. 
 4.6. Jalalaba- ja sääreosa kinnitatakse istm ikuosale kas eraldi või kasutades T-profiili ja 
sääreosa. Läbi H-punkti kontrollnuppude kulgev jo on peab olema maapinnaga paralleelne ja 
risti istme keskpikitasapinnaga. 
 4.7. 3-D H-seadme jalalaba- ja sääreosa reguleeritakse järgmiselt:  4.7.1. Ettenähtud istekoht: juhiiste ja  välimine eesmine kaassõitja iste. 
 
4.7.1.1. Nii jalalaba- kui sääreosa liigutatakse e ttepoole nii, et jalad võtavad põrandal loomuliku 
asendi – vajaduse korral pedaalide vahel. V asak jalalaba peab võimaluse korral olema 
ligikaudu sama kaugel 3-D H-seadme sümmeetri atasapinnast vasakul kui parem jalalaba 
sellest paremal. 3-D H-seadme ristkald elood seatakse horisontaalseks, reguleerides 
vajadusel uuesti istmikuosa või seades jalalaba - ja sääreosi tahapoole. Läbi H-punkti 
kontrollnuppude kulgev joon tuleb hoida istme keskpikitasapinnaga risti. 
 4.7.1.2. Kui vasakut jalga ei ole võimalik hoida pa rema jalaga paralleelsena ja vasakut jalalaba ei 
saa konstruktsioonile toetada, liigutatakse vasakut jalalaba, kuni see on toetatud asendis. Kontrollnuppude joonda tust tuleb säilitada. 
 
4.7.2. Ettenähtud iste koht: välimine tagaiste 
  Tagaistmete või lisaistmete korral asetatak se jalad tootja poolt ettenähtud asendisse. Kui 
jalalabad on sel juhul erinevail põrandatasapi ndadel, kasutatakse etalonina jalga, mis 
                         
2/ Kaldenurk, istme paigalduskõrguse erinevus, pinna tekstuur jne. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/27 
 puudutab esimesena esiistet, ja teine jala laba asetatakse nii, et seadme istmikuosa 
ristkaldelood näitab horisontaalasendit. 
 4.7.3. Teised ettenähtud istekohad:   Järgitakse ülaltoodud punktis 4.7.1 kirjeldat ud üldist korda, aga jalalabad tuleb asetada 
sõiduki tootja poolt täpsustatud viisil. 
 
4.8. Rakendatakse sääre- ja reier askusi ning looditakse 3-D H-seade. 
 4.9. Seljaosa kallutatakse ette kõige eesmise võimaliku asendini ja 3-D H-seade tõmmatakse T-
profiili kasutades istme seljatoest eemale. 3- D H-seade asetatakse uuesti istmele, kasutades 
ühte järgmistest meetoditest: 
 4.9.1. Kui 3-D H-seade libiseb tahapoole, kasu tatakse järgmist korda. 3-D H-seadet lastakse 
tahapoole libiseda, kuni T-profiilile ei ole en am vaja rakendada horisontaalset ettepoole 
suunatud hoidejõudu, st kuni istmikuosa puut ub vastu istme seljatuge. Vajaduse korral 
korrigeeritakse sääreosa asendit. 
 
4.9.2. Kui 3-D H-seade ei libise tahapoole, kasuta takse järgmist korda. 3-D H-seadet libistatakse 
tahapoole, rakendades T-profiilile horisontaal set tahapoole suunatud koormust, kuni 
istmikuosa puudutab seljatuge (vt k äesoleva lisa 1. liite joonist 2). 
 
4.10. 3-D H-seadme selja- ja istmikuosale ra kendatakse 100 ± 10 N suurust koormust puusa 
nurgamõõturi ja T-profiili korpuse lõikepunk tis. Koormuse rakendussuunda hoitakse joone 
suunalisena, mis kulgeb läbi eespool nimeta tud lõikepunkti vahetult reieprofiili korpusest 
ülalpool asuvasse punkti (vt käesoleva lisa 1. liite  joonist 2). Seejärel viiakse seljaosa 
ettevaatlikult tagasi vastu istme seljatuge . Kogu ülejäänud protseduuri ajal tuleb olla 
ettevaatlik, et vältida 3-D H-seadme libisemist ettepoole. 
 4.11. Paigaldatakse parem- ja  vasakpoolne istmikuraskus ja  seejärel ükshaaval kaheksa 
torsoraskust. 3-D H-seade hoitakse loodis. 
 4.12. Istme seljatoe survest vabastamiseks kallutatakse seljaosa ettepoole. 3-D H-seadet 
õõtsutatakse kolm korda 10-kraadise kaar ega küljelt küljele (5° vertikaalsest 
sümmeetriatasandist kummalegi poole), et kõrvaldada võimalik hõõrdumine 3-D H-seadme 
ja istme vahel. 
  Õõtsutamise ajal võib 3-D H-seadme T-prof iil ettenähtud horisontaal- ja vertikaaljoontest 
kõrvale kalduda. Seepärast tuleb T-profiili pa igal hoida, rakendades sellele õõtsumise ajal 
piisavat külgsuunalist koormust. T-profiili paigalhoidmisel ja 3-D H-seadme õõtsutamisel tuleb olla ettevaatlik tagamaks, et sellele tahtmatult ei rakendu vertikaalset või ette-taha-
suunalist välist koormust. 
  3-D H-seadme labajalgu ei tohi sellel etapil tõkestada ega kinni ho ida. Kui labajalgade 
asend muutub, tuleb need hetkel sellesse asendisse jätta. 
  Seljaosa viiakse ettevaatlikult tagasi istm e seljatoele ja kontrollitakse kahe vesiloodiga 
loodisolekut. Kui jalad on 3-D H-seadme õõtsutamisel ükskõik mil viisil liikunud, tuleb need uuesti kohale asetada järgmiselt: 
 
 LabajalAD tõstetakse kordamööda põrandalt üles ainult niipalju, et need ei pääseks rohkem 
liikuma. Tõstmise ajal võivad jalalabad vabalt pöörduda; neile ei tohi rakendada koormust 
L 373/28 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 eest ega küljelt. Kui mõlemad jalad on taas al umises asendis, peab kand puudutama selleks 
ettenähtud konstruktsiooni. 
  Vesiloodiga kontrollitakse külgsuunalist l oodisolekut; vajaduse korral rakendatakse 
seljapaneeli ülemisele osale piisavat külgsuunalist koormust 3-D H-seadme istmikuosa loodimiseks istmel. 
 
4.13. Et takistada 3-D H-seadme ettepoole libis emist istmepadjal, hoitakse T-profiili kinni ja 
toimitakse edasi järgmiselt: 
  a) seljaosa viiakse tagasi istme seljatoele;  
 b) selja nurkprofiilile kordamööda rake ndatakse ja vabastatakse horisontaalset 
tahapoole suunatud maksimaalselt 25 N koormu st ligikaudu torsoraskuste keskme 
kõrgusel, kuni puusa nurgamõõtur näitab, et pärast koormusest vabastamist on 
saavutatud stabiilne asend. Tuleb hoolitsed a selle eest, et 3-D H-seadmele ei 
rakenduks välist alla või kü ljele suunatud koormust. Kui 3-D H-seadet on vaja uuesti 
loodida, kallutatakse seljaosa ettepoole, korratakse loodimist ja punktis 4.12 
kirjeldatud tegevust. 
 4.14. Tehakse kõik järgmised mõõtmised:  4.14.1. Mõõdetakse H-punkti koordinaadid kolmemõõtmelise taustsüsteemi suhtes. 
 
4.14.2. Torso tegelik ka ldenurk loetakse 3-D H-seadme selja kaldenurgamõõturilt, kui mõõtepea on 
kõige tagumises asendis. 
 4.15. Kui soovitakse 3-D H-seadme paigaldust ko rrata, peab iste enne seda olema koormamata 
vähemalt 30 minutit. 3-D H-seadet ei tohi istmele jätta kauemaks, kui on vaja katse 
sooritamiseks. 
 4.16. Kui sama istmerea istmeid võib käsitleda sarnastena (nt pinkiste, identsed istmed vms), 
määratakse igale istmereale ainult üks H-punkt ja üks kere tegelik kaldenurk, milleks 
asetatakse käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud 3-D H-seade kogu rea suhtes tüüpilisele 
kohale. See koht on: 
 4.16.1. esimeses reas juhiiste;  4.16.2. tagumises reas või ridades välimine iste. 
 
__________ 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/29 
  3. lisa – 1. liide  
 
 KOLMEMÕÕTMELISE H-PUNKTIGA SEADME KIRJELDUS ∗/ 
  (3-D H-seade) 
 
1. Selja- ja istmikuosa
 
  Selja- ja istmikuosa on valmistat ud tugevdatud plastist ja metallist; need jäljendavad inimese torsot 
ja reisi ning on H-punktis mehaaniliselt ühendatud.  Mõõtepeale, mis on liigendina paigaldatud H-
punkti, kinnitatakse torso tegeliku kaldenurga  mõõtmiseks nurgamõõtur. Istmikuosa külge 
kinnitatud reguleeritava reieprofiiliga määratak se reite keskjoon ja seda kasutatakse puusa 
nurgamõõturi nulljoonena. 
 2. Kere- ja jalaosad
 
 
 Sääreosad on istmikuosaga ühendatud põlvi ühe ndava T-profiili kohal, mis on reguleeritava 
reieprofiili laienduseks külgsuunas. Sääreosadel e on põlvede nurga mõõtmiseks kinnitatud 
nurgamõõturid. Kinga- ja jalalabaosad kalibr eeritakse jalalaba nurga mõõtmiseks. Seade 
orienteeritakse ruumis kahe vesiloodi ab il. Kereosa raskused  asetatakse vastavatesse 
raskuskeskmetesse, nii et istmele avaldub 76 kg k aaluvale mehele vastav koormus. Tuleb veenduda, 
et 3-D H-seadme kõik liigendid liiguvad vabalt ilma märgatava hõõrdumiseta. 
 
                         
∗/ 3-D H-seadme ehituse kohta saab lähemat teavet aadressil: Society of Automotive Engineers (SAE), 400 
Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylv ania 15096, United St ates of America. 
 
 Masin vastab ISO standardis 6549:1980 kirjeldatule. 
 
L 373/30 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
Joonis 1  – 3-D H-seadme osade nimetused 
 
Head room probe Peaosa mõõtepea  
Back pan Seljaosa  
Torso weight hanger Torsoraskuste hoidja  
Back angle level Selja kaldenurga tasand  
Hip angle quadrant Puusa kaldenurga mõõtur  
Seat pan Istmikuosa  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/31 
 Thigh weigh pad Reieraskuse kinnituskoht  
T-bar joining the knees Põlvi ühendav T-profiil  
Back angle quadrant Selja kalde nurga mõõtur  
H-point sight button H-punkti kontrollnupp  
H-point pivot H-punkti pöördetelg 
Lateral level Külgtasand 
Thigh bar Reieprofiil 
Knee angle quadrant Põlve kaldenurga mõõtur  
Foot angle quadrant Jalalaba kaldenurga mõõtur  
L 373/32 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 Joonis 2  – 3-D H-seadme osade mõõtmed ja koormuse jaotus 
(Mõõdud millimeetrites) 
 
Variable from 108 to 424 Muudetav vahemikus 108–424 
Torso weight Kere raskused  
Buttock weight Istmikuosa raskused  
Thigh weight Reieosa raskused  
Direction and point of application of load Koormuse rakendamise suund ja punkt  
Leg weight Jalaosa raskused  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/33 
  
 
L 373/34 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  3. lisa – 2. liide  
 
 KOLMEMÕÕTMELINE TAUSTSÜSTEEM  1. Kolmemõõtmeline taustsüsteem on kindlaks määr atud kolme ristuva tasandiga, mis on kindlaks 
määratud sõiduki tootja poolt (vt joonist). ∗
/ 
 
2. Sõiduki mõõteasendi määramiseks paigutatakse sõiduk toetuspinnale, nii et koordinaatmärkide 
koordinaadid vastavad tootja antud väärtustele. 
 3. R-punkti ja H-punkti koordinaadid määratakse sõ iduki tootja antud koordinaatmärkide suhtes. 
 
 
Joonis
 – Kolmemõõteline taustsüsteem 
 
Zero Y plane (vertical longitudinal zero plane) Y nulltasand (vertikaalne pikisuunaline 
nulltasand)  
Zero X plane (vertical transverse zero plane) X nulltasand (vertikaalne ristsuunaline nulltasand)
 
Zero Z plane (horizontal zero plane) Z nulltasand (horisontaalne nulltasand)  
Supporting surface Toetuspind  
 
 
                         
∗/ Taustsüsteem vastab ISO standardile 4130:1978. 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/35 
 3. lisa – 3. liide  
 
ISTEKOHTADE VÕRDLUSANDMED 
 1. Võrdlusandmete kodeerimine   Kõigi istekohtade võrdlusandmed loetletakse järjest. Istekohad iden tifitseeritakse kahekohalise 
koodiga. Esimesel kohal on araabia number, mis tä histab istmerida loendatuna sõiduki esiosast 
tagaosa suunas. Teisel kohal on suurtäht, mi s tähistab istekoha asukohta reas sõidusuunas 
vaadatuna; kasutatakse järgmisi tähti: 
      L = vasak, 
     C = keskmine, 
     R  =  p a r e m .   2. Sõiduki mõõteasendi kirjeldus  2.1. Koordinaatmärkide koordinaadid 
 X ............................ 
 Y ............................  Z ............................  3. Võrdlusandmete nimekiri 
 
3.1. Istekoht: ......................................  3.1.1. R-punkti koordinaadid  X ........................... 
 Y ........................... 
 Z ...........................  3.1.2. Torso arvutuslik kaldenurk: ....................................  
3.1.3. Istme reguleerimise tehnilised andmed ∗
/ 
 horisontaalselt: ....................... 
 vertikaalselt: .........................  kaldenurga suhtes: ..........................  torso kaldenurk: ...................... 
 
Märkus:
  Teiste istekohtade võrdlusandmed loetletakse punktides 3.2, 3.3 jne. 
 
___________ 
 
                         
∗/ Mittevajalik maha tõmmata. 
L 373/36 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 4. lisa  
 
PEATUGEDE KÕRGUSE JA LAIUSE MÄÄRAMINE 
 
Joonis 1  
  
HEIGHT KÕRGUS 
 HEIGHT 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/37 
  
 
 
Joonis 2  
 
WIDTH LAIUS  
Section C Lõige C  
Trace of vertical median plane of seat Istme vertikaalset sümmeetriatasandit tähistav 
joon  
Vertical plane P' Püsttasand P’  
r = reference line r = võrdlusjoon  
 
 
 
L 373/38 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 5. lisa  
ANDMED KATSE KÄIGUS MÄÄRATAVATE JOONTE JA MÕÕTMISTE KOHTA 
  
 
 
r: võrdlusjoon 
r1: nihutatud võrdlusjoon 
 
1. Esialgne koormamata asend. 
2a.  Nihutatud asend, kui mannekeeni seljale rakendatakse jõumomenti 373 Nm R-punkti suhtes, 
millega määratakse kindlaks  nihutatud võrdlusjoone r 1 rasend 
2b. Nihutatud asend, kui 165 mm läbimõõduga kera suhtes rakendatakse jõudu F, mis tekitab R-punkti 
suhtes jõumomendi 373 Nm, kui nihutatud võrdlusjoon r 1 jääb samale kohale. 
3.   Asend pärast 890 N-ni suurendatud jõu F rakendamist.  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/39 
  
.
  
 
tangent Y – puutuja Y   
L 373/40 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 6. lisa  
 
ENERGIA HAJUMISE KATSE KORD 
 1. Paigaldus, katseseade, salvestusvahendid ja menetlus
 
 1.1. Ülesseadmine
 
 
 Iste kinnitatakse tootja antud kinnitusdeta ilidega kindlalt katsestendi külge nii, nagu see on 
sõidukisse paigaldatult, et see pärast lööki ei liiguks. 
  Kui leen on reguleeritav, lukustatakse see käesoleva eeskirja punktis 6.1.1 määratletud 
asendis. 
  Kui istme juurde kuulub peatugi, paigaldatak se see leenile nii nagu sõidukis oleva istme 
puhul. Kui tegemist on eraldiseisva peatoega, ki nnitatakse see sõiduki kere selle osa külge, 
mille külge see tavaliselt paigaldatakse. 
 
 Kui peatugi on reguleeritav, pannakse see kõige ebasoodsamasse asendisse, mida 
reguleerimissüsteem võimaldab. 
 1.2. Katseseade
 
 
1.2.1. Seade koosneb pendlist, mille pöördtelg toetub kuullaagritele ja mille vähendatud 
mass  ∗/ löögikeskmes on 6,8 kg . Pendli madalamas otsas on 165 mm läbimõõduga jäik 
peakujuline katseseade, mille kese ühtib pendli löögikeskmega. 
 1.2.2. Peakujulise katseseadme külge kinnitatak se kaks kiirendusmõõturit ja kiirusemõõtja, mis on 
suutelised mõõtma väärtusi löögi suunas. 
 
1.3. Salvestusvahendid
 
  Kasutatavad salvestusvahendid peavad võimaldama mõõta järgmise täpsusega: 
Kiirendus
: 
 
  täpsus: ±5% tegelikust väärtusest;    andmekanali sagedusklass:  klass 600, mis vastab ISO standardile 6487 (1980); 
 
  ristisuunas tundlikkus: = <5% skaala madalaimast kohast.  
Kiirus
: 
 
  täpsus:  ±2,5% tegelikust väärtusest;  
  tundlikkus:  0,5 km/h. 
 
                         
∗/ Pendli vähendatud massi mr suhte pendli massiga m kaugusel a löögikeskme ja pöörlemistelje vahel ning 
kaugusel l raskuskeskme ja pöörlemistelje vahel annab valem: 
mml
ar=
 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/41 
 Aja mõõtmine:  
 
 mõõteriistad võimaldavad võtta aega ko gu tegevuse jooksul ning anda näitusid 
tuhandiksekundilise täpsusega; 
  katse analüüsimiseks kasutataval salvestu sel märgitakse ära löögi algusmoment, mil 
peakujuline katseseade ja katsetatav objekt puutuvad esmakordselt kokku. 
 
1.4. Katsemenetlus
 
 1.4.1. Katsed leeniga  
 Käesoleva lisa punkti 1.1 kohaselt paigaldatud leenile tagant ettepoole antava löögi suund 
on pikitasapinnal, mis on vertikaalsuunast 45° nurga all. 
  Katselabor valib alla 5 mm kumerusraadiu sega pindadel katsepunktid käesoleva eeskirja 
punktis 6.8.1.1 määratletud p iirkonnas 1 või vajaduse korral käesoleva eeskirja punktis 
6.8.1.2 määratletud piirkonnas 2. 
 
1.4.2. Katsed peatoega   Peatoed paigaldatakse ja reguleeritakse käeso leva lisa punkti 1.1 kirjelduse kohaselt. Löögid 
antakse katselabori valitud alla 5 mm kumer usraadiusega pindadel olevatele punktidele 
käesoleva eeskirja punktis 6.8.1.1 määratle tud piirkonnas 1 või vajaduse korral käesoleva 
eeskirja punktis 6.8.1.2 määratletud piirkonnas 2. 
 1.4.2.1. Tagumise külje puhul on tagant ettepool e antava löögi suund pikitasapinnal, mis on 
vertikaalsuunast 45° nurga all. 
 
1.4.2.2. Esikülje puhul on eest tahapoole anta va löögi suund pikitasapinnal horisontaalne.  
 1.4.2.3. Esi- ja tagumisi alasid piirab käeso leva eeskirja punktis 6.5 kindlaksmääratud peatoe 
ülemist äärt puutuv horisontaalne tasapind. 
 
1.4.3. Peakujuline katseseade põrkub katsetatava objektiga kiirusel 24,1 km /h; see kiirus saadakse 
kas ainult tõukejõu abil või kasu tatakse täiendavat tõukeseadet. 
 2. Tulemused
 
 
 Aeglustusmääraks võe takse kahe aeglustusmõõdiku näitude keskmine. 
 3. Samaväärsed menetlused
 (vt käesoleva eeskirja punkti 6.9).  
  
_________
 
 
L 373/42 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 7. lisa  
 
ISTME KINNITUSPUNKTIDE JA NENDE REGULEERIMIS-, LUKUSTUS- JA 
NIHUTUSSÜSTEEMIDE TUGEVUSKATSE MEETOD 
 1. Inertsi mõjude takistuskatse
 
 
1.1. Katsetatavad istmed paigaldatakse selle sõi duki kere külge, mille jaoks  need on ette nähtud. 
Sõiduki kere kinnitatakse kindalt katsesõiduki  külge järgmistes punktides ettenähtud korra 
kohaselt. 
 1.2. Sõiduki keret ei või kinnitada katsesõi duki külge sellise meetodiga, mis tugevdaks istme 
kinnituspunkte. 
 1.3. Istmed ja nende osad reguleeritakse ja lukustatakse punktis 6.1.1 ettenähtud korras ühte 
asenditest, mida on kirjeldatud käesoleva eeskirja punktides 6.3.3 või 6.3.4. 
 1.4. Kui teatud rühma kuuluvatel istmetel ei ol e käesoleva eeskirja punkti 2.2 tähenduses olulisi 
erinevusi, võib käesoleva eeskirja punktides 6.3.1 ja  6.3.2 ettenähtud katsed teha nii, et üks 
iste on reguleeritud kõige eesmisesse asendisse ja  teine iste on reguleeritud kõige tagumisse 
asendisse. 
 1.5. Katsesõiduki aeglustust mõõdetakse andmek analitega, mille sagedusklass on (CFC) 60, mis 
vastab rahvusvahelise standardi ISO 6487 (1980) omadustele. 
 2. Kogu sõiduki kokkupõrkekatse jäiga tõkkega
 
 2.1. Tõke on raudbetoonplokk, mis on vähemalt 3 m lai, vähemalt 1,5 m kõrge ja vähemalt 0,6 
m paks. 
Selle esikülg on risti hoovõturaja l õpuosaga ning seda katavad 19 ± 1 mm 
paksused vineertahvlid.  Raudbetoonploki taha surutakse kokku vähemalt 90 tonni pinnast. 
Raudbetoontõkke ja pinnase võib asendada tõke tega, millel on samasugune esipind, kui 
nende kasutamisel on katsetulemused samaväärsed. 
 2.2. Kokkupõrke hetkel sõidab sõiduk vabalt. S ee jõuab tõkkeni kokkupõr keseinaga ristisuunas; 
sõiduki esiosa keskvertikaaljoone ja kokkup õrkeseina keskvertikaaljoone vaheline 
maksimaalne lubatud põikihälve on ± 30 cm; kokkupõrke ajal ei juhita sõidukit enam ühegi 
lisajuhtimis- ega tõukeseadmega. Kokkupõrkel on kiirus 48,3 kuni 53,1 km/h. 
 2.3. Toitesüsteem täidetakse kütuse või samaväärse vedelikuga, mille mass võrdub 90 
protsendiga täispaagi massist. 
 
_________
 
  
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/43 
  
8. lisa  
 
PEATUGEDE AVADE MÕÕTME a KINDLAKSMÄÄRAMINE 
 
Joonis 1 : horisontaalsete avade näidis 
 
Section A-A Lõige A-A  
Sphere of 165 mm in diameter 165 mm läbimõõduga kera  
 
 
Märkus:  lõige A-A tehakse ava selles punktis, kus kera  jõudu avaldamata maksimaalselt sisse tungib. 
  
L 373/44 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
  
 
     
 
    
 
     
 
    
 
    
 
  
  
Section A-A 
Lõige A-A  
Sphere of 165 mm in diameter 165 mm läbimõõduga kera  
 
 
Joonis 2 . Vertikaalsete avade näidis 
  
Märkus:
 Lõige A-A tehakse ava selles punktis, kus kera  jõudu avaldamata maksimaalselt sisse tungib. 
 
_________ 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/45 
 9. lisa  
 
PAGASI LIIKUMISE EEST KAITSVATE SEADMETE KATSETAMISE KORD 
 1.  Katseplokid  
Jäigad plokid, mille inertsikese on geomeetrilises keskmes. 
 
1. tüüp
 
 
Mõõtmed:  300 mm x 300 mm x 300 mm 
kõik servad ja nurgad ümardatud 20 mm-ni 
 
Mass:   18 kg 
 
2. tüüp  
 
Mõõtmed:  500 mm x 350 mm x 125 mm 
kõik servad ja nurgad ümardatud 20 mm-ni 
 
Mass:   10 kg 
 2.  Katse ettevalmistus 
 
2.1.  Leenide katse (vt joonist 1)  2.1.1.  Üldnõuded  
2.1.1.1.  Sõiduki tootja valikul võib katsete ajak s katsetatavalt istmelt ja peatoelt eemaldada osad, 
mille Shore’i kõvadus A on väiksem kui 50. 
 2.1.1.2.  Pagasiruumi põrandale paigutatakse ka ks 1. tüübi katseplokki. Katseplokkide asendi 
määramiseks pikisuunas asetatakse need algul nii, et nende esikülg puudutaks sõiduki seda osa, mis moodustab pagasiruumi esiseina , ja nende alumine külg toetub pagasiruumi 
põrandale. Seejärel nihutatakse neid tahapool e paralleelselt sõiduki keskpikitasapinnaga, 
kuni nende geomeetriline kese on horisontaalselt läbinud kauguse 200 mm. Kui pagasiruumi mõõtmed ei võimalda 200 mm ka ugust ja kui tagaistmed on horisontaalselt 
reguleeritavad, liigutatakse need istmed  sõitjate tavakasutuseks ette nähtud 
reguleerimisvahemiku eespoolse piirini või asendisse, mis annab kauguseks 200 mm, 
olenevalt sellest, kumb on väiksem. Muudel juhtudel paigutatakse katseplokid 
tagaistmete taha võimalikult kaugele. Kaugus  sõiduki keskpikitasapinna ja kummagi 
katseploki sisekülje vahel peab olema 25 mm, andes plokkide vaheliseks kauguseks 50 
mm. 
 2.1.1.3. Katse käigus tuleb istmeid reguleerida, et välised tegurid ei vallandaks lukustussüsteemi. 
Vajaduse korral reguleeritakse istmeid järgmiselt: 
 
pikisuunas reguleeritakse istmed tootja täpsustatud tagapoolseimast võimalikust 
kasutusasendist ühe sälgu või 10 mm võrra ettepoole (sõltumatu vertikaalse reguleerimissüsteemiga istmete korral pa igutatakse polster madalaimasse võimalikku 
asendisse). Katse läbiviimise ajal on leenid tavalises kasutusasendis. 
 
L 373/46 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 
2.1.1.4. Kui leen on varustatud peatoega, tuleb peatugi katse läbiviimiseks paigutada kõrgeimasse 
asendisse, kui see on reguleeritav. 
 2.1.1.5. Kui tagaistme(te) leeni (leene) saab kokku panna, tuleb need kinnitada tavalisse püstasendisse 
standardse lukustussüsteemi abil. 
 2.1.1.6. Istmeid, mille taha ei saa paigaldada  1. tüübi plokke, selles katses ei kasutata. 
 
    
 
     
 
    
 
   
Joonis 1
: katseplokkide asendid enne ta gumiste leenide katsetamist 
 
2.1.2.  Sõidukid, millel on rohkem kui üks istmerida  2.1.2.1. Kui tagumine istmerida on tootja juhiste al usel eemaldatav ja/või kasutaja saab seda kokku 
voltida, et suurendada pagasiruumi mahtu,  katsetatakse ka sellest tagumisest reast 
vahetult eespool asuvat istmerida. 
 
2.1.2.2. Sellisel juhul võib tehniline teenistus pärast tootjaga konsulteerimist siiski otsustada ühe kahest 
kõige tagumisest istmereast katsetamata jä tta, kui istmed ja nende kinnitused on 
samalaadse ehitusega ja kui peetakse kinni 200 mm nõudest. 
 
2.1.3.  Kui ava võimaldab ühel 1. tüübi plokil istmetest mööda libiseda, paigaldatakse 
katsekoormused (kaks 1. tüübi plokki) istm ete taha tehnilise teenistuse ja tootja 
kokkuleppel. 
 2.1.4.  Katseplokkide täpne paig utus märgitakse katse aruandesse. 
 
2.2.  Eraldussüsteemide katse 
 
Leenidest kõrgemal asuvate eraldussüsteemid e katsetamiseks paigaldatakse sõidukisse 
liikumatu tõstetud katsepõrand, mille koormu spind asetab katseploki raskuskeskme 
külgneva leeni ülemise serva (peatugesid arvest amata) ja katusevooderdise alaserva vahe 
keskele. Tõstetud katsepõrandale asetatakse 2.  tüübi katseplokk sõiduki pikitelje suhtes 
keskele nii, et 500 x 350 mm jääb vastu põrandat ja 500 x 125 mm pind jääb ettepoole. Eraldussüsteeme, mille taha 2. tüübi katsep lokki ei saa paigutada, käesolevas katses ei 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/47 
 kasutata. Katseplokk paigutat akse eraldussüsteemiga otse kontakti. Lisaks paigutatakse 
vastavalt punktile 2.1 kaks 1. tüübi katseplokki , et viia läbi samaaegne leenide katse (vt 
joonist 2). 
L 373/48 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2006 
 
 
 
     
 
    
 
    
edge of interior roof katuse siseserv 
R-point R-punkt 
transverse plane püsttasapind 
 
Joonis 2 : leenist kõrgemal asuva eraldussüsteemi katse 
  2.2.1.  Kui leen on varustatud peatoega, tuleb peatugi katse läbiviimiseks paigutada kõrgeimasse 
asendisse, kui see on reguleeritav. 
 3.  Pagasipidurdussüsteemidena kasutatavate  leenide ja eraldussüsteemide dünaamikakatse 
 3.1.  Sõitja keha kinnitatakse tugevalt katsealusele ja see kinn itus ei tohi toestada leene ning 
eraldussüsteemi. Pärast katseplokkide pa igaldust vastavalt punktile 2.1 või 2.2 
kiirendatakse autokeret 9. lisa liites kirjel datud viisil nii, et kokkupõrke hetkel on 
vabakäigukiirus 50 +0/-2 km/h. Tootja nõusolekul võib alte rnatiivina kasutada eespool 
kirjeldatud katsetõukekoridori, et istme tugevus vastaks punkti 6.3.1 nõuetele. 
 
__________ 
 
27.12.2006 ET Euroopa Liidu Teataja L 373/49 
 
9. lisa – liide  
 
AEGLUSTUSKORIDOR AJAFUNKTSIOONINA 
(Laupkokkupõrge) 
   
 
    
 
     
 
    
 
    
 
     
 
   
Deceleration in g Aeglustus g 
Time in ms Aeg ms 
___________