SISEKOKKULEPE

nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel Euroopa Liidu abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel vastavalt AKV–ELi partnerluslepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu neljandat osa

NÕUKOGUS KOKKU TULNUD EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu lepingut,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu toimimise lepingut,

PÄRAST KONSULTEERIMIST Euroopa Komisjoniga,

PÄRAST KONSULTEERIMIST Euroopa Investeerimispangaga

ning arvestades järgmist:

Selleks, et vältida rahastamise katkemist 2020. aasta märtsist detsembrini, on asjakohane ühtlustada 11. EAFi mitmeaastase finantsraamistiku kohaldamisperiood liidu üldeelarve suhtes aastail 2014-2020 kohaldatava mitmeaastase finantsraamistiku kohaldamisperioodiga. Seetõttu on soovitatav määrata viimaseks päevaks, mil 11. EAFi vahendeid saab siduda kulukohustustega, AKV-ELi partnerluslepingu kohaldamise lõppkuupäeva 28. veebruari 2020 asemel 31. detsember 2020.

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I PEATÜKK

RAHALISED VAHENDID

Artikkel 1

11. EAFi vahendid

1. Käesolevaga asutavad liikmesriigid 11. Euroopa Arengufondi (edaspidi „11. EAF”).

2. 11. EAF koosneb järgmisest:

3. Kui nõukogu ei ole komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt otsustanud teisiti, ei või pärast 31. detsembrit 2013 või pärast mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) jõustumise kuupäeva, kui see peaks olema nimetatud kuupäevast hilisem, 10. EAFi ja kõigi varasemate EAFide järelejäänud vahendeid enam kohustustega siduda, välja arvatud pärast asjaomast kuupäeva vabanevaid vahendeid ja summasid, mis on järele jäänud 9. EAFi eelsetest EAFidest rahastatud põllumajandustoodetest saadavate eksporditulude stabiliseerimise tagamise süsteemist (Stabex), ja lõike 2 punktis b osutatud vahendeid.

4. Kui nõukogu ei ole komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt otsustanud teisiti, ei seota kohustustega enam 10. EAFi kohastest projektidest või varasematest EAFidest pärast 31. detsembrit 2013 või pärast mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) jõustumise kuupäeva, kui see peaks olema nimetatud kuupäevast hilisem, vabanevaid vahendeid, välja arvatud pärast asjaomast kuupäeva vabanevaid vahendeid ja summasid, mis on järele jäänud 9. EAFi eelsetest EAFidest rahastatud põllumajandustoodetest saadavate eksporditulude stabiliseerimise tagamise süsteemist (Stabex) ja mis kantakse automaatselt üle artikli 2 lõike a punktis i ja artikli 3 lõikes 1 osutatud asjaomastesse riiklikesse sihtprogrammidesse, ning käesoleva artikli lõike 2 punktis b nimetatud vahendeid, millega rahastatakse investeerimisrahastu vahendeid.

5. 11. EAFi vahendite kogusumma katab ajavahemiku 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020. 11. EAFi vahendeid ja investeerimisrahastu puhul tagasimaksetest tulenevaid vahendeid ei seota kohustustega enam pärast 31. detsembrit 2020, kui nõukogu ei ole komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt otsustanud teisiti. 9., 10. ja 11. EAFi raames liikmesriikide poolt investeerimisrahastu rahastamiseks makstud vahendeid võib siiski kasutada väljamakseteks ka pärast 31. detsembrit 2020 kuni artikli 10 lõikes 2 osutatud finantsmääruses sätestatava kuupäevani.

6. Varasemate EAFide raames võetud kulukohustuste alusel rahastatud meetmetelt ning komisjoni hallatavatelt 11. EAFi vahenditelt saadav intressitulu kantakse komisjoni nimel avatud ühele või mitmele pangaarvele ning seda kasutatakse kooskõlas artiklis 6 sätestatud tingimustega. EIP hallatavatelt vahenditelt saadava intressitulu kasutamine määratakse kindlaks artikli 10 lõikes 2 osutatud finantsmääruse raames.

7. Kui liiduga ühineb uus riik, muudetakse lõike 2 punktis a esitatud osamaksude jaotust komisjoni ettepanekul nõukogu ühehäälse otsusega.

8. Rahalisi vahendeid võib kohandada nõukogu ühehäälse otsusega, eelkõige AKV–ELi partnerluslepingu artikli 62 lõike 2 kohaldamiseks.

9. Ilma et see piiraks artiklis 8 sätestatud otsustamisprotsessi ja -eeskirju, võivad kõik liikmesriigid teha komisjonile või EIP-le vabatahtlikke osamaksusid AKV–ELi partnerluslepingu eesmärkide toetamiseks. Samuti võivad liikmesriigid kaasrahastada projekte ja programme, näiteks komisjoni või EIP hallatavate konkreetsete algatuste raames. Selliste algatuste puhul peab riiklikul tasandil olema tagatud AKV riikide omandus.

Artiklis 10 osutatud rakendus- ja finantsmäärused sisaldavad sätteid, mis on vajalikud 11. EAFi-kaudu kaasrahastamiseks ning samuti liikmesriikidepoolseks kaasrahastamiseks. Liikmesriigid teatavad oma vabatahtlikest osamaksudest eelnevalt nõukogule.

10. Euroopa Liit ja selle liikmesriigid viivad läbi tulemuste analüüsi, hinnates kulukohustuste ja väljamaksete seisu ning antud abi tulemuslikkust ja mõju. Tulemusi analüüsitakse komisjoni ettepaneku põhjal.

Artikkel 2

AKV riikidele eraldatud vahendid

Artikli 1 lõike 2 punkti a alapunktis i osutatud 29 089 miljonit eurot jagatakse koostöövahendite vahel järgmiselt:

Artikkel 3

ÜMTdele eraldatud vahendid

1. Artikli 1 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud 364,5 miljonit eurot eraldatakse enne 31. detsembrit 2013 nõukogus vastu võetava uue ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse alusel; sellest summast eraldatakse 359,5 miljonit eurot territoriaalsete ja piirkondlike programmide rahastamiseks ning 5 miljonit eurot EIP-le intressitoetuste ja tehnilise abi rahastamiseks vastavalt uuele ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsusele.

2. Kui mõni ÜMT iseseisvub ja ühineb AKV–ELi partnerluslepinguga, vähendatakse lõikes 1 osutatud summat, nimelt 364,5 miljonit eurot, ja suurendatakse vastavalt artikli 2 punkti a alapunktis i osutatud summat nõukogu ühehäälse otsusega komisjoni ettepaneku alusel.

Artikkel 4

Laenud EIPi omavahenditest

1. Investeerimisrahastule 9., 10. ja 11. EAFi raames eraldatud artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud summale ja artikli 2 punktis d osutatud summale lisatakse EIP omavahenditest antavad laenud, mille lähtesumma on kuni 2 600 miljonit eurot. Nendest vahenditest eraldatakse AKV–ELi partnerluslepingu II lisas ettenähtud otstarveteks kuni 2 500 miljonit eurot, mida võib suurendada perioodi keskel EIP juhtorganite otsuse alusel, ning kuni 100 miljonit eurot ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuses sätestatud otstarveteks kooskõlas panga põhikirjas sätestatud tingimuste ja AKV–ELi partnerluslepingu II lisas ning ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuses sätestatud investeeringute rahastamistingimuste asjakohaste sätetega.

2. Liikmesriigid kohustuvad tegutsema EIPi garandina igasugusest keeldumisõigusest loobudes ning võrdeliselt oma osamaksuga selle kapitalis kõikide finantskohustuste puhul, mis laenusaajate jaoks tulenevad laenulepingutest, mille EIP on sõlminud omavahendite arvel AKV–ELi partnerluslepingu II lisa artikli 1 lõike 1 ning ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse asjaomaste sätete kohastelt.

3. Lõikes 2 osutatud tagatist piiratakse 75 % EIP poolt kõikide laenulepingute alusel antud laenudest ning kõik avaliku sektori projektide riskid on kaetud. Erasektori projektide puhul hõlmab tagatis kõiki poliitilisi riske, kuid kommertsriski võtab EIP täielikult enda kanda.

4. Lõikes 2 osutatud kohustused määratakse kindlaks iga liikmesriigi ja EIP vahelises garantiilepingus.

Artikkel 5

EIPi hallatavad meetmed

1. AKV riikidele, ÜMTdele ja Prantsusmaa ülemeredepartemangudele antud erilaenudega seotud maksed EIP-le ning 9. EAFi eelsetest EAFidest rahastatud riskikapitalimeetmetest saadavad tulud ja sissetulekud tagastatakse liikmesriikidele võrdeliselt nende osamaksudega sellesse EAFi, millega summad on seotud, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepanekul ühehäälselt paigutada need reservi või eraldada muuks otstarbeks.

2. Eelnevalt lahutatakse liikmesriikidele tagastatavatest summadest EIP-le ettenähtud vahendustasu lõikes 1 osutatud laenude ja meetmete haldamise eest.

3. Investeerimisrahastu raames 9., 10. ja 11. EAFi alusel võetavatest meetmetest saadavaid EIP tulusid ja sissetulekuid kasutatakse rahastu raames edaspidi võetavateks meetmeteks vastavalt AKV–ELi partnerluslepingu II lisa artiklile 3 pärast investeerimisrahastuga seotud erikulude ja -kohustuste mahaarvamist.

4. EIP-le makstakse täielikku hüvitist lõikes 3 osutatud investeerimisrahastu meetmete haldamise eest kooskõlas AKV–ELi partnerluslepingu II lisa artikli 3 lõike 1 punktiga a ning ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse asjaomaste sätetega.

Artikkel 6

Komisjonile ettenähtud vahendid EAFiga seotud toetuskulude katmiseks

1. Toetusmeetmete kulud kaetakse 11. EAFi vahenditega. Artikli 1 lõike 2 punkti a alapunktis iii ja artikli 1 lõikes 6 osutatud vahendid katavad need EAFi programmitöö ja rakendamisega seotud kulud, mida käesoleva kokkuleppe artikli 10 lõike 1 kohaselt vastuvõetavas rakendusmääruses osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased sihtprogrammid ei pruugi hõlmata. Komisjon esitab iga kahe aasta tagant teavet nende vahendite kasutamise kohta ning täiendavate jõupingutuste kohta kokkuhoiu ja tõhususe saavutamiseks. Komisjon annab liikmesriikidele nõu enne täiendavate vahendite eraldamist ELi eelarvest EAFi rakendamiseks.

2. Toetusmeetmeteks ettenähtud vahenditest võib katta komisjoni kulusid, mis on seotud:

3. Artikli 1 lõike 2 punkti a alapunktis iii osutatud vahendid EAFi programmitöö mõju suurendavate meetmete toetuseks hõlmavad komisjoni kulusid, mis on seotud laiaulatusliku tulemuste raamistiku kasutamisega ning EAFi programmide järelevalve ja hindamisega alates 2014. aastast. Samuti toetatakse nendest vahenditest komisjoni jõupingutusi parandada finantshaldust ja EAFi prognoosimist korrapäraste eduaruannetega.

II PEATÜKK

RAKENDUS- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 7

11. EAFi osamaksud

1. Võttes arvesse EIP prognoosi investeerimisrahastu juhtimise ja tegevuse kohta, kinnitab komisjon igal aastal ja edastab 20. oktoobriks nõukogule kulukohustuste ja maksete eelarvestuse ning jooksval ja kahel järgneval eelarveaastal nõutavate aastaste osamaksude summad. Need summad põhinevad tegelikul väljamaksete tegemise võimel.

2. Komisjoni ettepaneku alusel, milles täpsustatakse komisjonile ja EIP-le kuuluv osa, määrab nõukogu artikli 8 kohaselt kvalifitseeritud häälteenamusega aastaste osamaksude ülemmäära teiseks komisjoni ettepanekule järgnevaks aastaks (n + 2) ning eelneval aastal määratud ülemmäära piires aastaste osamaksunõuete ülemmäära esimeseks komisjoni ettepanekule järgnevaks aastaks (n + 1).

3. Kui lõike 2 kohaselt määratud osamaksud erinevad 11. EAFi kõnealuse eelarveaasta tegelikest vajadustest, esitab komisjon ettepanekud osamaksude muutmise kohta lõikes 2 osutatud ülemmäära piires nõukogule. Nõukogu teeb sellekohase otsuse artiklis 8 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega.

4. Osamaksud ei tohi ületada lõikes 2 osutatud ülemmäära ning ülemmäära ei ole võimalik suurendada, välja arvatud siis, kui nõukogu on seda vastavalt artiklile 8 kvalifitseeritud häälteenamusega otsustanud eri vajaduste korral, mis tulenevad erandlikest või ettenägematutest asjaoludest nagu näiteks kriisijärgsed olukorrad. Sellisel juhul tagavad komisjon ja nõukogu, et osamaksud vastavad eeldatavatele maksetele.

5. Komisjon edastab EIP prognoosi arvesse võttes igal aastal 20. oktoobriks nõukogule kulukohustuste, väljamaksete ja osamaksude prognoosi iga järgneva kolme aasta kohta.

6. Artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt varasematest EAFidest 11. EAFi üle kantud vahendite puhul arvutatakse iga liikmesriigi osamaks võrdeliselt selle liikmesriigi osamaksuga asjaomasesse EAFi.

10. EAFi ja varasema EAFi vahendite puhul, mida ei ole kantud üle 11. EAFi, arvutatakse mõju iga liikmesriigi osamaksule proportsionaalselt selle liikmesriigi osamaksuga 10. EAFi.

7. Liikmesriikide osamaksude tasumise üksikasjalikud eeskirjad nähakse ette artikli 10 lõikes 2 osutatud finantsmäärusega.

Artikkel 8

Euroopa Arengufondi komitee

1. Komisjoni juurde moodustatakse liikmesriikide valitsuste esindajatest koosnev komitee (edaspidi „EAFi komitee”) komisjoni hallatavate 11. EAFi vahendite jaoks. EAFi komitee eesistuja on komisjoni esindaja ja selle sekretariaaditeenused tagab komisjon. EIPd puudutavates küsimustes võtab komitee menetlustest vaatlejana osa EIP esindaja.

2. EAFi komitees arvestatakse liikmesriikide hääli järgmiselt:

3. EAFi komitee võtab otsuseid vastu kvalifitseeritud häälteenamusega, milleks on 720 häält 998st ning mis esindab vähemalt 14 liikmesriigi poolthääli. Blokeeriv vähemus on 279 häält.

4. Kui liiduga ühineb uus liikmesriik, muudetakse lõikes 2 ettenähtud arvestust ja lõikes 3 osutatud kvalifitseeritud häälteenamust nõukogu ühehäälse otsusega.

5. Nõukogu võtab komisjoni ettepaneku alusel ühehäälselt vastu EAFi komitee töökorra.

Artikkel 9

Investeerimisrahastu komitee

1. EIP egiidi all moodustatakse komitee (edaspidi „investeerimisrahastu komitee”), mis koosneb liikmesriikide valitsuste esindajatest ja komisjoni esindajast. EIP osutab komiteele sekretariaadi- ja tugiteenuseid. Investeerimisrahastu komitee esimehe valivad komitee liikmed endi seast.

2. Nõukogu võtab ühehäälselt vastu investeerimisrahastu komitee töökorra.

3. Investeerimisrahastu komitee võtab otsuseid vastu kvalifitseeritud häälteenamusega artikli 8 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korras.

Artikkel 10

Rakendussätted

1. Kuni nõukogu võtab vastu 11. EAFi rakendusmääruse ning ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse rakenduseeskirjad, jäävad jõusse nõukogu 14. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 617/2007 AKV-EÜ (koostöölepingu raames 10. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta) (11) ja komisjoni 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2304/2002 (millega rakendatakse ÜMTdele antavat abi käsitlevat nõukogu otsust 2001/822/EÜ) (12) kõik asjaomased sätted, ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 8 kohaldamist ning selles sätestatud liikmesriikide hääleõigust. 11. EAFi rakendusmäärus võetakse vastu ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast EIPga konsulteerimist. ÜMTdele osutatava liidu finantsabi rakenduseeskirjad võetakse vastu pärast seda, kui nõukogu on Euroopa Parlamendiga konsulteerides võtnud ühehäälselt vastu uue ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse.

11. EAFi rakendusmäärus ning ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimist käsitleva otsuse rakenduseeskirjad sisaldavad kavandamis- ja otsustamismenetluste asjakohaseid muudatusi ja parandusi, ühtlustades võimalikult ulatuslikult liidu ja 11. EAFi menetlusi. 11. EAFi rakendusmääruses säilitatakse spetsiaalne Aafrika rahutagamisrahastu juhtimiskord. Tuleb meeles pidada, et AKV–ELi partnerluslepingu artikli 11b rakendamiseks ette nähtud finants- ja tehnilist abi rahastatakse muudest konkreetsetest vahenditest ning mitte AKV–ELi koostöö rahastamiseks ette nähtud vahenditest; seetõttu peab nende sätete alusel väljatöötatavad meetmed heaks kiitma eelnevalt määratletud eelarvehaldusmenetluse kaudu.

11. EAFi rakendusmäärus hõlmab asjaomaseid meetmeid, mis võimaldavad ette näha võrdses ulatuses vahendeid 11. EAFist ja Euroopa Regionaalarengufondist, et rahastada koostööprojekte nii liidu äärepoolseimate piirkondade ja AKV riikide kui ka Kariibi mere, Lääne-Aafrika ja India ookeani piirkonna ülemeremaade ja -territooriumide vahel, eelkõige selliste projektide ühisjuhtimisel kasutatavaid lihtsustatud mehhanisme.

2. Nõukogu võtab finantsmääruse vastavalt artiklis 8 sätestatule vastu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast seda, kui oma arvamused on esitanud EIP teda käsitlevate sätete puhul ja kontrollikoda.

3. Komisjon teeb ettepaneku lõigetes 1 ja 2 osutatud määruste kohta, milles nähakse muu hulgas ette võimalus delegeerida ülesannete elluviimine kolmandatele isikutele.

Artikkel 11

Finantsrakendamine, raamatupidamine, audit ja heakskiidu andmine

1. Komisjon teostab enda hallatavate meetmete finantsrakendamist ning eelkõige rahastab projekte ja programme kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud finantsmäärusega. Alusetult makstud summade tagasimaksmiseks pööratakse komisjoni otsused täitmisele kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 299.

2. EIP haldab investeerimisrahastut ja kasutab seda liidu nimel meetmete võtmiseks kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud finantsmääruses sätestatud eeskirjadega. Selliselt toimides tegutseb EIP liikmesriikide vastutusel. Kõik nimetatud meetmetest tulenevad õigused, eelkõige laenuandja või omaniku õigused kuuluvad liikmesriikidele.

3. EIP tegeleb vastavalt oma põhikirjale ja parimatele pangandustavadele selliste meetmete finantsrakendamisega, mida teostatakse artiklis 4 osutatud laenudena panga omavahenditest, millele on vajaduse korral liidetud intressitoetus EAFi vahenditest.

4. Komisjon koostab ja kiidab heaks EAFi raamatupidamise aastaaruande ning edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale.

5. EIP saadab igal aastal komisjonile ja nõukogule aastaaruande enda hallatavatest EAFi vahenditest rahastatavate meetmete täideviimise kohta.

6. Kui käesoleva artikli lõikes 9 ei ole sätestatud teisiti, kasutab kontrollikoda EAFi teostatavate meetmete puhul talle Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 287 antud volitusi. Kontrollikoja volituste kasutamise tingimused sätestatakse artikli 10 lõikes 2 osutatud finantsmäärusega.

7. EAFi finantshaldamise (välja arvatud EIPi hallatavate meetmete) eest annab komisjonile heakskiidu Euroopa Parlament nõukogu soovituse alusel, kes võtab sellekohase otsuse vastu artiklis 8 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamuse alusel.

8. EIPi hallatavatest EAFi vahenditest rahastatavate meetmete kontrollimisel ja nendele heakskiidu andmisel kohaldatakse EIP põhikirjaga selleks ettenähtud korda.

Artikkel 12

Läbivaatamisklausel

Nõukogu võib komisjoni ettepaneku alusel ühehäälselt otsustada muuta artikli 1 lõiget 3 ja II peatükis sisalduvaid artikleid, välja arvatud artiklit 8. EIP kaasatakse komisjoni ettepanekutesse, mis seonduvad EIP ja investeerimisrahastu tegevusega.

Artikkel 13

Euroopa välisteenistus

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse kooskõlas nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsusega 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine.

Artikkel 14

Ratifitseerimine, jõustumine ja kestus

1. Iga liikmesriik kiidab käesoleva kokkuleppe heaks oma põhiseadusest tulenevate nõuete kohaselt. Iga liikmesriigi valitsus teeb käesoleva kokkuleppe jõustamiseks vajaliku menetluse täitmise lõpetamise teatavaks Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadile.

2. Käesolev kokkulepe jõustub viimase liikmesriigi poolt käesoleva kokkuleppe heakskiitmisest teatamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

3. Käesolev kokkulepe sõlmitakse samaks perioodiks kui AKV-ELi partnerluslepingule lisatud mitmeaastane finantsraamistik ajavahemikuks 2014–2020 ning ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsus (2014–2020). Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 4 kohaldamist, jääb käesolev kokkulepe siiski jõusse seni, kui seda on vaja AKV–ELi partnerluslepingu, ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise otsuse ja nimetatud mitmeaastase finantsraamistiku alusel rahastatud meetmete täielikuks rakendamiseks.

Artikkel 15

Autentsed keeled

Käesolev kokkulepe, mille originaal on koostatud ühes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõigis nendes keeltes on tekstid võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivi ja peasekretariaat edastab kinnitatud koopia kõikide allakirjutanud riikide valitsustele.

Съставено в Люксембург и Брюксел съответно на двадесет и четвърти юни и на двадесет и шести юни две хиляди и тринадесета година.

Hecho en Luxemburgo y en Bruselas, el veinticuatro de junio de dos mil trece y el veintiseis de junio de dos mil trece respectivamente.

V Lucemburku dne dvacátého čtvrtého června dva tisíce třináct a v Bruselu dne dvacátého šestého června dva tisíce třináct.

Udfærdiget i Luxembourg og Bruxelles, henholdsvis den fireogtyvende juni og den seksogtyvende juni to tusind og tretten.

Geschehen zu Luxemburg und Brüssel am vierundzwanzigsten Juni beziehungsweise am sechsundzwanzigsten Juni zweitausenddreizehn.

Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta juunikuu kahekümne neljandal päeval Luxembourgis ja kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta juunikuu kahekümne kuuendal päeval Brüsselis.

Έγινε στο Λουξεμβούργο και στις Βρυξέλλες στις είκοσι τέσσερις Ιουνίου και στις είκοσι έξι Ιουνίου του έτους δύο χιλιάδες δεκατρία, αντιστοίχως.

Done at Luxembourg and Brussels, on the twenty-fourth day of June and on the the twenty-sixth day of June in the year two thousand and thirteen, respectively.

Fait à Luxembourg et à Bruxelles, le vingt-quatre juin et le vingt-six juin deux mille treize respectivement.

Fatto a Lussemburgo e a Bruxelles, rispettivamente addì ventiquattro giugno e ventisei giugno duemilatredici.

Luksemburgā un Briselē, attiecīgi, divi tūkstoši trīspadsmitā gada divdesmit ceturtajā jūnijā un divdesmit sestajā jūnijā.

Priimta atitinkamai du tūkstančiai tryliktų metų birželio dvidešimt ketvirtą dieną ir birželio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge ir Briuselyje.

Kelt Luxembourgban, a kétezer-tizenharmadik év június havának huszonnegyedik napján, illetve Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év június havának huszonhatodik napján.

Magħmul fil-Lussemburgu u fi Brussell, fl-erbgħa u għoxrin jum ta' Ġunju u fis-sitta u għoxrin jum ta' Ġunju fis-sena elfejn u tlettax, rispettivament.

Gedaan te Luxemburg en te Brussel op vierentwintig, respectievelijk zesentwintig juni tweeduizend dertien

Sporządzono w Luksemburgu i w Brukseli odpowiednio dnia dwudziestego czwartego czerwca i dwudziestego szóstego czerwca roku dwa tysiące trzynastego

Feito no Luxemburgo e em Bruxelas, em vinte e quarto e vinte e seis de junho de dois mil e treze, respetivamente.

Întocmit la Luxemburg și Bruxelles, la douăzeci și patru iunie și, respectiv, la douăzeci și șase iunie două mii treisprezece.

V Luxemburgu dvadsiateho štvrtého júna a v Bruseli dvadsiateho šiesteho júna dvetisíctrinásť.

Sestavljeno v Luxembourgu in Bruslju na štiriindvajseti dan meseca junija oziroma šestindvajseti dan meseca junija leta dva tisoč trinajst.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä kesäkuuta ja Brysselissä kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.

Som skedde i Luxemburg och Bryssel den tjugofjärde juni respektive den tjugosjätte juni tjugohundratretton.

Voor het Koninkrijk België Pour le Royaume de Belgique Für das Königreich Belgien

За Република България

Za prezidenta České republiky

For Hendes Majestæt Danmarks Dronning

Für den Präsidenten der Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Thar ceann Uachtarán na hÉireann For the President of Ireland

Για τον Πρόεδρο της Ελληνικής Δημοκρατίας

Por Su Majestad el Rey de España

Pour le Président de la République française

Per il Presidente della Repubblica italiana

Για τον Πρόεδρο της Κυπριακής Δημοκρατίας

Latvijas Republikas Valsts prezidenta vārdā –

Lietuvos Respublikos Prezidento vardu

Pour Son Altesse Royale le Grand-Duc de Luxembourg

Magyarország köztársasági elnöke részéről

Għall-President tar-Repubblika ta' Malta

Voor Zijne Majesteit de Koning der Nederlanden

Für den Bundespräsidenten der Republik Österreich

Za Prezydenta Rzeczypospolitej Polskiej

Pelo Presidente da República Portuguesa

Pentru România

Za predsednika Republike Slovenije

Za prezidenta Slovenskej republiky

Suomen tasavallan hallituksen puolesta För republiken Finlands regering

För Konungariket Sveriges regering