ET Euroopa Liidu Teataja L 122/19

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav Internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 97 – Ühtsed sätted, milles käsitletakse sõiduki alarmsüsteemide tüübikinnitust ning mootorsõidukite tüübikinnitust seoses alarmsüsteemidega

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 6. täiendus — Jõustumise kuupäev: 23. juuni 2011

SISUKORD

EESKIRI

1. Reguleerimisala

I osa — Sõiduki alarmsüsteemide tüübikinnitus

2. Mõisted

3. Sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnituse taotlemine

4. Tüübikinnitus

5. Üldspetsifikatsioonid

6. Erispetsifikatsioonid

7. Tööparameetrid ja katsetingimused

8. Juhendid

9. Sõiduki alarmsüsteemi tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

10. Tootmise vastavus nõuetele

11. Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral

12. Tootmise lõplik peatamine

13. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid

II osa — Sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga

14. Mõisted

15. Tüübikinnituse taotlemine

16. Tüübikinnitus

17. Üldspetsifikatsioonid

18. Erispetsifikatsioonid

19. Katsetingimused

20. Juhendid

21. Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

22. Tootmise vastavus nõuetele

23. Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral

24. Tootmise lõplik peatamine

25. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid

III osa — Kasutustõkise tüübikinnitus ja sõiduki tüübikinnitus seoses kasutustõkisega

26. Mõisted

27. Kasutustõkise tüübikinnituse taotlemine

28. Sõiduki tüübikinnituse taotlemine

29. Kasutustõkise tüübikinnitus

30. Sõiduki tüübikinnitus

31. Üldspetsifikatsioonid

32. Erispetsifikatsioonid

33. Tööparameetrid ja katsetingimused

34. Juhendid

35. Kasutustõkise tüübi ja sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine

36. Tootmise vastavus nõuetele

37. Karistused tootmise nõuetele mittevastavuse korral

38. Tootmise lõplik peatamine

39. Üleminekusätted

40. Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning haldusasutuste nimed ja aadressid

LISAD

1. lisa — Teatis, milles käsitletakse sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnituse andmist, laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõplikku peatamist kooskõlas eeskirja nr 97 I osaga

1A lisa — Teatised

2. lisa — Teatis, milles käsitletakse sõiduki tüübikinnituse andmist, laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõplikku peatamist seoses alarmsüsteemiga kooskõlas eeskirja nr 97 II osaga

3. lisa — Teatis, milles käsitletakse kasutustõkise tüübikinnituse andmist, laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõplikku peatamist kooskõlas eeskirja nr 97 III osaga

4. lisa — Teatis, milles käsitletakse sõiduki tüübikinnituse andmist, laiendamist, tüübikinnituse andmisest keeldumist, tüübikinnituse tühistamist või tootmise lõplikku peatamist seoses kasutustõkisega kooskõlas eeskirja nr 97 III osaga

5. lisa — Tüübikinnitusmärkide kujundus

6. lisa — Vastavussertifikaadi näidis

7. lisa — Paigaldamissertifikaadi näidis

8. lisa — Sõitjateruumi kaitsesüsteemide katse

9. lisa — Elektromagnetiline ühilduvus

10. lisa — Mehaanilise võtmega lülitite spetsifikatsioonid

1. REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmiselt:

1.1. I OSA: sõiduki alarmsüsteemide suhtes, mis on ette nähtud kestvaks paigaldamiseks M1- ja nendele N1-kategooria sõidukitele, mille täismass on kuni 2 tonni (1);

1.2. II OSA: M1- ja nende N1-kategooria sõidukite suhtes, mille täismass on kuni 2 tonni, seoses nende alarmsüsteemi(de)ga (1);

1.3. III OSA: kasutustõkiste ning M1- ja nende N1-kategooria sõidukite suhtes, mille täismass on kuni 2 tonni, seoses nende kasutustõkistega (1).

1.4. II ja III osas täpsustatud seadmete paigaldamine muudele kui M1- või nendele N1-kategooria sõidukitele, mille täismass on üle 2 tonni, on valikuline, kuid iga selline paigaldatud seade peab vastama kõikidele käesoleva eeskirja asjakohastele sätetele. Eeskirja nr 116 III või IV osa sätetega kooskõlas kinnitatud sõidukid loetakse olevat kooskõlas vastavalt käesoleva eeskirja II ja III osaga.

I OSA — SÕIDUKI ALARMSÜSTEEMIDE TÜÜBIKINNITUS

2. MÕISTED

Käesoleva eeskirja I osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

2.1. „sõiduki alarmsüsteem” – süsteem, mis on mõeldud paigaldamiseks ühele või mitmele sõidukitüübile ning projekteeritud teatama sõidukisse sissemurdmisest või sõiduki rikkumisest; kõnealused süsteemid võivad pakkuda lisakaitset sõiduki omavolilise kasutamise eest;

2.2. „andur” – seade, mis tajub sõidukisse sissemurdmisest või sõiduki rikkumisest tulenevat muutust;

2.3. „häireseade” – seade, mis teatab sissemurdmisest või rikkumisest;

2.4. „juhtseade” – seade sõiduki alarmsüsteemi sisselülitamiseks, väljalülitamiseks ja katsetamiseks ning häire saatmiseks häireseadmetesse;

2.5. „sisselülitatud” – sõiduki alarmsüsteemi olek, milles on võimalik häire häireseadmetesse saata;

2.6. „väljalülitatud” – sõiduki alarmsüsteemi olek, milles ei ole võimalik häiret häireseadmetesse saata;

2.7. „võti” – vahend, mis on projekteeritud ja valmistatud üksnes selle vahendiga kasutatavaks projekteeritud ja valmistatud lukustussüsteemi avamiseks ja lukustamiseks;

2.8. „sõiduki alarmsüsteemi tüüp” – süsteemid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest: a) tootja kaubanimi või kaubamärk, b) anduri liik, c) häireseadme liik, d) juhtseadme liik,

2.9. „sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitus” – punktides 5, 6 ja 7 sätestatud nõuetele vastava sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitus;

2.10. „kasutustõkis” – seade, mis on mõeldud sõiduki oma jõuallika abil toimuva liikumise takistamiseks;

2.11. „paanikaseade” – seade, mis võimaldab kasutada sõidukile paigaldatud häireseadet abi väljakutsumiseks hädaolukorras.

2.12. „osa” – seade, mille suhtes kehtivad käesoleva eeskirja nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda tüübikinnituse sõidukist eraldi, kui käesolev eeskiri sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid;

2.13. „eraldi seadmestik” on seade, mille kohta kehtivad käesoleva eeskirja nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda eraldi tüübikinnituse, kui käesolev eeskiri sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid, kuid seda ainult ühe või mitme kindla sõidukitüübi suhtes.

3. SÕIDUKI ALARMSÜSTEEMI TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1. Sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnituse taotluse peab esitama sõiduki alarmsüsteemi tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2. Iga sõiduki alarmsüsteemi tüübi puhul tuleb taotlusele lisada teatis, mis on koostatud vastavalt 1A lisa 1. osas esitatud näidisele ning milles kirjeldatakse sõiduki alarmsüsteemi tehnilisi näitajaid ja selle paigaldamise meetodit kõikidele sõiduki markidele ja tüüpidele, millele sõiduki alarmsüsteem on ette nähtud;

3.2.1. üks või mitu kinnitatava alarmsüsteemiga varustatud sõidukit, mille on valinud taotluse esitaja kokkuleppel tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistusega;

3.2.2. kolmes eksemplaris juhendid kooskõlas punktiga 8.

4. TÜÜBIKINNITUS

4.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõiduki alarmsüsteem vastab punktide 5, 6 ja 7 nõuetele, antakse sellele sõiduki alarmsüsteemi tüübile kinnitus.

4.2. Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 01, mis vastab 01-seeria muudatustele) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnituse numbrit teisele sõiduki alarmsüsteemi tüübile.

4.3. Teade sõiduki alarmsüsteemi tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

4.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõiduki alarmsüsteemi tüübile vastavale sõiduki alarmsüsteemile tuleb kinnitada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: 4.4.1. ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); 4.4.2. punktis 4.4.1 ettenähtud ringi lähedal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas süsteem on sõiduki alarmsüsteem, kasutustõkis või nende kombinatsioon, ning kriips ja tüübikinnitusnumber. 4.4.3. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu. 4.4.4. Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas.

4.5. Alternatiivina punktis 4.4 kirjeldatud tüübikinnitusmärgile antakse igale müügiks pakutavale sõiduki alarmsüsteemile välja vastavussertifikaat. Sõiduki alarmsüsteemi tootja, kes annab sõiduki tootjale originaalseadmena sõidukimudelile või sõidukimudelite seeriale paigaldatava sõiduki alarmsüsteemi, mis on kinnitatud, kuid märgistamata, peab sõiduki tootjale andma piisava arvu vastavussertifikaadi eksemplare, et tootja saaks käesoleva eeskirja II osa kohase sõiduki tüübikinnituse. Kui sõiduki alarmsüsteem koosneb eraldi komponentidest, peab selle põhikomponendil/põhikomponentidel olema kontrollmärk ning vastavussertifikaadis kontrollmärkide loetelu. Vastavussertifikaadi näidis on esitatud käesoleva eeskirja 6. lisas.

5. ÜLDSPETSIFIKATSIOONID

5.1. Sõiduki alarmsüsteem peab andma häiresignaali sõidukisse sissemurdmise või sõiduki rikkumise korral. Häiresignaal peab olema helisignaal, mille kõrval võib kasutada optilisi häireseadmeid, või raadiohäire või eespool nimetatute kombinatsioon.

5.2. Sõiduki alarmsüsteem peab olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et pärast süsteemi paigaldamist sõidukile vastab sõiduk endiselt asjakohastele tehnonõuetele, eelkõige nõuetele seoses elektromagnetilise ühilduvusega.

5.3. Kui näiteks sisse- ja väljalülitamine või häire edastamine võib sõiduki alarmsüsteemis toimuda raadio teel, peab süsteem vastama asjakohastele ETSI standarditele, (3) nt EN 300 220–1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301 489–3 V1.2.1. (2000-08) (sh kõik soovituslikud nõuded). Alarmsüsteemi raadio teel sisse- ja väljalülitamise sagedus ja maksimaalne kiirgusvõimsus peab vastama CEPTi/ERCi (4) soovitusele nr 70–03 (17. veebruar 2000) lähitoimeseadmete kasutamise kohta (5).

5.4. Sõiduki alarmsüsteemi paigaldamine (väljalülitatud olekus) ei tohi mõjutada sõiduki toimimist ega ohutut käitamist.

5.5. Sõiduki alarmsüsteem ja selle komponendid ei tohi aktiveeruda ettekavatsematult, eelkõige mootori töötamise ajal.

5.6. Sõiduki alarmsüsteemi rike või alarmsüsteemi vooluallika rike ei tohi mõjutada sõiduki ohutut käitamist.

5.7. Sõiduki alarmsüsteem, selle komponendid ning nende mõjutatavad osad peavad olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et võimalus seade kiiresti ja tähelepanu äratamata toimimatuks muuta või lõhkuda odavate, kergesti peidetavate tööriistade ning laiatarbekaubana kättesaadavate seadmete abil oleks võimalikult väike.

5.8. Sõiduki alarmsüsteemi sisse- ja väljalülitamise vahendid peavad olema projekteeritud nii, et eeskirja nr 18 nõuded oleksid täidetud. Käesoleva eeskirjaga hõlmatavate komponentide elektriühendused on lubatud.

5.9. Süsteem peab olema paigaldatud nii, et ühes häiresignaali vooluahelas tekkinud lühise tõttu ei lakkaks töötamast ükski teine alarmsüsteemi funktsioon peale lühises vooluahela.

5.10. Sõiduki alarmsüsteem võib sisaldada käesoleva eeskirja III osa nõuetele vastavat kasutustõkist.

6. ERISPETSIFIKATSIOONID

6.1. Kaitse ulatus

6.1.1. Erinõuded

Sõiduki alarmsüsteem peab avastama ja andma märku vähemalt sõiduki uste, kapoti ja pagasiruumi avamisest. Valgusallikate, näiteks sõitjateruumi valgustuse rike või väljalülitumine ei tohi kontrollitoimingut häirida.

Tõhusate lisaandurite paigaldamine teabe/kuva saamiseks näiteks:

a) sõidukisse sissemurdmisest (näiteks andurite abil sõitjateruumis, akendel), mis tahes klaaspinna purustamisest või

b) katsest sõidukit ärandada (näiteks kaldeanduri abil)

on lubatud, kui võetakse meetmeid asjatu helisignaali vallandumise takistamiseks (valehäire, vt punkt 6.1.2).

Niivõrd kui kõnealused lisaandurid annavad häiresignaali ka pärast sissemurdmist (näiteks klaaspinna purustamine) või välismõjutuste tõttu (näiteks tuul), võib häiresignaal, mille paneb tööle üks eespool nimetatud anduritest, aktiveeruda kõige rohkem 10 korda sõiduki alarmsüsteemi ühe aktiveeritud oleku jooksul.

Sellisel juhul piirab aktiveeritud oleku aega sõiduki kasutaja, kes lülitab süsteemi välja.

Teatavat liiki lisaandureid, näiteks sõitjateruumi andureid (ultraheli-, infrapunaandur) või kaldeandureid jne, on võimalik tahtlikult desaktiveerida. Sellisel juhul tuleb kõnealune tahtlik toiming sooritada iga kord enne sõiduki alarmsüsteemi sisselülitamist. Andurid ei tohi olla desaktiveeritavad alarmsüsteemi sisselülitatud olekus.

6.1.2. Valehäire vastane kaitse

6.1.2.1. Asjakohaste meetmete abil, mille hulka kuuluvad näiteks:

a) mehaaniline projekt ning vooluahela asetus mootorsõidukitele ettenähtud eritingimuste kohaselt,

b) töö- ja kontrollipõhimõtete valik ja nende rakendamine alarmsüsteemi ja selle komponentide suhtes,

tagatakse, et sõiduki alarmsüsteem ei saaks sisse- ega väljalülitatud olekus vajaduseta tekitada helisignaali järgmistel juhtudel:

a) löök sõiduki kerele: katse punkti 7.2.13 kohaselt;

b) elektromagnetiline ühilduvus: katsed punkti 7.2.12 kohaselt;

c) aku pinge alanemine püsiva tühjenemise tõttu: katse punkti 7.2.14 kohaselt;

d) sõitjateruumi anduri valehäire: katse punkti 7.2.15 kohaselt.

6.1.2.2. Kui tüübikinnituse taotleja suudab näiteks tehniliste andmete põhjal tõendada, et kaitse valehäire eest on rahuldavalt tagatud, võib tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus loobuda mõne eespool nimetatud katse tegemise nõudest.

6.2. Helisignaal

6.2.1. Üldised märkused

Häiresignaal peab olema selgesti kuuldav ja äratuntav ning olulisel määral erinema muudest maanteeliikluses kasutatavatest helisignaalidest.

Peale originaalvarustusse kuuluva helisignaalseadme võib paigaldada eraldi helisignaalseadme sõiduki alarmsüsteemiga kontrollitavale alale, kus see peab olema kaitstud hõlpsa ja kiire juurdepääsu eest.

Kui kasutatakse punkti 6.2.3.1 kohast eraldi helisignaalseadet, võib originaalvarustusse kuuluv standardhelisignaalseade olla samuti käivitatav sõiduki alarmsüsteemi abil, tingimusel et standardhelisignaalseadme (tavaliselt hõlpsamini ligipääsetav) mis tahes omavoliline kasutamine ei mõjuta eraldi helisignaalseadme töötamist.

6.2.2. Helisignaali kestus

minimaalselt : 25 s maksimaalselt : 30 s.

Helisignaal tohib korduda alles pärast sõiduki järgmist lubamatut puudutamist, st pärast eespool nimetatud ajavahemikku.

(Piirangud: vt punktid 6.1.1 ja 6.1.2)

Alarmsüsteemi väljalülitamisel peab helisignaal kohe katkema.

6.2.3. Spetsifikatsioonid seoses helisignaaliga

6.2.3.1. Püsitonaalsusega heliseade (muutumatu sagedusspekter), nt autopasunad: akustilised ja muud andmed eeskirja nr 28 I osa kohaselt

Katkendlik signaal (sisselülitatud/väljalülitatud):

Käivitussagedus … (2 ± 1) Hz

Tööaeg = pausiaeg ± 10 %

6.2.3.2. Sageduse modulatsiooniga helisignaalseade:

akustilised ja muud andmed eeskirja nr 28 I osa kohaselt, kuid siire laialt sagedusalalt eespool nimetatud sagedusalale (1 800 – 3 550 Hz) toimub mõlemas suunas samal viisil.

Siirdesagedus … (2 ± 1) Hz

6.2.3.3. Helitase

Heliallikas peab olema:

a) eeskirja nr 28 I osa alusel kinnitatud helisignaalseade või

b) eeskirja nr 28 I osa punktide 6.1 ja 6.2 nõuetele vastav seade. Kui heliallikas on muu kui originaalvarustusse kuuluv helisignaalseade, võib minimaalset helitaset vähendada kuni 100 dB (A), mõõdetuna eeskirja nr 28 I osas ettenähtud tingimuste kohaselt.

6.3. Optiline signaal, kui see on paigaldatud

6.3.1. Üldised märkused

Sõidukisse sissemurdmise või sõiduki rikkumise korral peab seade aktiveerima optilise signaali, mida on kirjeldatud punktides 6.3.2 ja 6.3.3.

6.3.2. Optilise signaali kestus

Optiline signaal kestab 25 sekundist 5 minutini alates häire aktiveerimisest.

Alarmsüsteemi väljalülitamisel peab signaal kohe katkema.

6.3.3. Optilise signaali tüüp

Sõiduki kõigi suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi tulede, sh kõigi sama vooluahela valgusallikate vilkumine

Käivitussagedus (2 ± 1) Hz

Seoses helisignaaliga on lubatud ka asünkroonsed signaalid.

Tööaeg = pausiaeg ± 10 %

6.4. Raadiohäire (piipar), kui see on paigaldatud

Sõiduki alarmsüsteem võib sisaldada seadet häire edastamiseks raadio teel.

6.5. Alarmsüsteemi sisselülitamislukk

6.5.1. Töötava mootori puhul ei tohi alarmsüsteemi tahtlik või ettekavatsematu sisselülitamine võimalik olla.

6.6. Sõiduki alarmsüsteemi sisse- ja väljalülitamine

6.6.1. Sisselülitamine

Lubatud on kõik nõuetekohased sõiduki alarmsüsteemi sisselülitamise vahendid, kui need ei põhjusta valehäireid.

6.6.2. Väljalülitamine

Sõiduki alarmsüsteem lülitatakse välja ühe järgmise seadme või seadmete kombinatsiooni abil. Muud võrdväärse tõhususega seadmed on lubatud.

6.6.2.1. Mehaaniline võti (vastab käesoleva eeskirja 10. lisa nõuetele), mida võib kombineerida väljastpoolt käitatava kesklukustussüsteemiga, millel on vähemalt 1 000 varianti.

6.6.2.2. Elektriline/elektrooniline seade, näiteks kaugjuhtimispult, millel on vähemalt 50 000 varianti ning inkorporeeritud pöördkood ja/või minimaalne skaneerimisaeg 10 päeva, näiteks väikseima, 50 000 variandi puhul kuni 5 000 varianti 24 tunni kohta.

6.6.2.3. Mehaaniline võti või kaitstavas sõitjateruumis paiknev elektriline/elektrooniline seade sisenemise ja väljumise viivitusajaga.

6.7. Väljumise viivitusaeg

Kui sõiduki alarmsüsteemi sisse lülitav seade on paigaldatud kaitstavale alale, peab olema jäetud viivitusaeg sõidukist väljumiseks. Väljumise viivitusaja pikkuseks võib määrata 15 kuni 45 sekundit pärast lüliti aktiveerimist. Viivitusaja võib seada vastavalt kasutaja vajadustele.

6.8. Sisenemise viivitusaeg

Kui alarmsüsteemi sisse lülitav seade on paigaldatud kaitstavale alale, peab heli- ja optilise signaali aktiveerimisele eelnema viivitusaeg pikkusega vähemalt 5 sekundit, kuid mitte üle 15 sekundi. Viivitusaja võib seada vastavalt kasutaja vajadustele.

6.9. Olekuekraan

6.9.1. Teabe edastamiseks sõiduki alarmsüsteemi oleku kohta (sisselülitatud, väljalülitatud, häireseadme sisselülitamise aeg, häireseade on aktiveeritud) on lubatud optilised ekraanid sees- ja väljaspool sõitjateruumi. Sõitjateruumist väljaspool asuvate optiliste signaalide intensiivsus ei tohi ületada 0,5 cd.

6.9.2. Kui antakse teavet lühiajalise dünaamilise protsessi kohta, nt sisselülitatud olekust väljalülitatud olekusse minek ja vastupidi, peab see olema optiline kooskõlas punktiga 6.9.1. Optilise signaali saab tekitada ka suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi lambi (lampide) samaaegse toimimise abil, tingimusel et suunatulelaternate optilise signaali kestus ei ületa 3 sekundit.

6.10. Energiavarustus

Sõiduki alarmsüsteemi toiteallikas võib olla sõiduki aku või laetav aku. Võimaluse korral võib kasutada veel üht akut või laetavat akut. Neid ei tohi mingil juhul kasutada sõiduki elektrisüsteemi muude osade toitmiseks.

6.11. Spetsifikatsioonid seoses valikuliste funktsioonidega

6.11.1. Autokontroll, automaatne rikkeindikaator

Sõiduki alarmsüsteemi sisselülitamisel peab autokontrolli abil (usaldusväärsuse kontroll) olema võimalik avastada ebatavalised asjaolud, näiteks avatud uksed jne, ning nendest teatada.

6.11.2. Paanikaseade

Lubatud on optiline ja/või helisignaal ja/või raadiohäire, olenemata sõiduki alarmsüsteemi olekust (sisse- või väljalülitatud) ja/või funktsioonist. Selline häire käivitatakse sõiduki seest ning see ei tohi mõjutada sõiduki alarmsüsteemi olekut (sisse- või väljalülitatud). Sõiduki kasutaja peab saama paanikaseadme ka välja lülitada. Helisignaali puhul ei ole ühe aktiveerimise ajal tekitatava heli kestus piiratud. Paanikaseade ei tohi mootorit lukustada ega seda töötamise ajal peatada.

7. TÖÖPARAMEETRID JA KATSETINGIMUSED (6)

7.1. Tööparameetrid

Kõik sõiduki alarmsüsteemi komponendid peavad riketeta töötama järgmistes tingimustes:

7.1.1. Kliimatingimused

Kaks ümbritseva õhu temperatuuri klassi, mis määratletakse järgmiselt:

– 40 °C kuni +85 °C sõitjate- või pagasiruumi paigaldatavate osade puhul;

– 40 °C kuni +125 °C mootoriruumi paigaldatavate osade puhul, kui ei ole teisiti kindlaks määratud.

7.1.2. Seadmete kaitse aste

Tagada tuleb järgmised kaitse astmed kooskõlas IEC väljaandega 529-1989:

IP 40 sõitjateruumi paigaldatavate osade puhul;

IP 42 lahtiste autode/kabriolettide ja liikuva katusepaneeliga autode sõitjateruumi paigaldatavate osade puhul, kui seade vajab asukoha tõttu kõrgema astme kaitset kui IP 40;

IP 54 kõigi muude osade puhul.

Sõiduki alarmsüsteemi tootja peab paigaldamisjuhendis esitama kõik piirangud, mis on seotud seadme mis tahes osa paigaldamisega, pidades silmas tundlikkust tolmu, vee ja temperatuuri suhtes.

7.1.3. Ilmastikukindlus

Seitse päeva IEC 68–2-30-1980 kohaselt.

7.1.4. Elektrilised tingimused

Nimitoitepinge: 12 V

Kasutatava toitepinge vahemik: 9–15 V punktis 7.1.1 täpsustatud temperatuurivahemikus

Ajalised tolerantsid ülepinge puhul temperatuuril 23 °C : U = 18 V, maksimaalselt 1 h U = 24 V, maksimaalselt 1 min.

7.2. Katsetingimused

7.2.1. Töökindluskatsed

Punktides 7.2.3, 7.2.4, 7.2.5, 7.2.6 ja 7.2.8.4 nõutud töökindluskatsete puhul võib juhul, kui mõni neis punktides nõutud katsetest, mis eelnevad töökindluskatsele, toimub sõiduki alarmsüsteemi katsete seeriana, teha töökindluskatse vaid ühe korra pärast valitud katsete teostamist, selmet teha kõnealustes punktides nõutud töökindluskatseid pärast iga valitud katset. Sõidukite tootjad ja tarnijad peavad tagama rahuldavad tulemused üksnes mitteliidetud menetluse puhul.

7.2.1.1. Kontrollitakse sõiduki alarmsüsteemi vastavust järgmistele spetsifikatsioonidele:

a) häiresignaali kestus kooskõlas punktidega 6.2.2 ja 6.3.2;

b) sagedus ja signaali/pausi suhe kooskõlas punktidega 6.3.3 ja 6.2.3.1 või 6.2.3.2;

c) vajaduse korral häiretsüklite arv kooskõlas punktiga 6.1.1;

d) alarmsüsteemi sisselülitamisluku kontrollimine kooskõlas punktiga 6.5.

7.2.1.2. Tavapärased katsetingimused

Pinge … U = (12 ± 0,2) V

Temperatuur … Θ = (23 ± 5) °C

7.2.2. Vastupidavus temperatuuri ja pinge muutustele

Vastavust punktis 7.2.1.1 kindlaks määratud spetsifikatsioonidele kontrollitakse ka järgmistes tingimustes:

Katsetemperatuur Θ = (–40 ± 2) °C Katsepinge U = (9 ± 0,2) V Ooteaeg 4 tundi

7.2.2.2. Sõitjate- või pagasiruumi paigaldatavate osade puhul:

Katsetemperatuur Θ = (+85 ± 2) °C Katsepinge U = (15 ± 0,2) V Ooteaeg 4 tundi

7.2.2.3. Mootoriruumi paigaldatavate osade puhul, kui ei ole teisiti kindlaks määratud:

Katsetemperatuur Θ = (+125 ± 2) °C Katsepinge U = (15 ± 0,2) V Ooteaeg 4 tundi

7.2.2.4. Sõiduki alarmsüsteemi mõjutatakse nii sisse- kui ka väljalülitatud olekus ülepingega (18 ± 0,2) V 1 tunni jooksul.

7.2.2.5. Sõiduki alarmsüsteemi mõjutatakse nii sisse- kui ka väljalülitatud olekus ülepingega (24 ± 0,2) V 1 minuti jooksul.

7.2.3. Töökindlus pärast võõrkehaga kokkupuutumise ja veepidavuse katset

Pärast IEC 529-1989 kohaselt tehtud võõrkehaga kokkupuutumise ja veepidavuse katset punktis 7.1.2 ette nähtud kaitseastmete kontrollimiseks korratakse töökindluskatseid kooskõlas punktiga 7.2.1.

Kokkuleppel tehnilise teenistusega ei pea vastavat nõuet kohaldama järmistel juhtudel:

a) sõiduki alamsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule. Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja: i) täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 1. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale) ning ii) ning esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused;

b) sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu ning sõiduki tootja peab selle tõestamiseks esitama seotud dokumendid;

c) sõiduki tüübikinnitus seoses sellise sõiduki alarmsüsteemi paigaldusega, mis on tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud.

Seda nõuet ei kohaldata juhul, kui 1A lisa 2. osa punktis 3.1.3.1.1 nõutud teave on saadetud tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna.

7.2.4. Töökindlus pärast kondensveekatset

Pärast IEC 68–2-30 (1980) kohast kondensveekatset korratakse töökindluskatseid kooskõlas punktiga 7.2.1.

7.2.5. Katse seoses vastupidavusega muudetud polaarsusele

Sõiduki alarmsüsteem ja selle komponendid peavad vastu pidama muudetud polaarsusele kuni 13 V 2 minuti jooksul.

Pärast kõnealust katset korratakse töökindluskatseid kooskõlas punktiga 7.2.1 vajaduse korral uute sulavkaitsmetega.

7.2.6. Katse seoses vastupidavusega lühisele

Kõik sõiduki alarmsüsteemi elektriühendused peavad olema lühise vastu maandatud pingega kuni 13 V ja/või varustatud sulavkaitsmetega.

Pärast kõnealust katset korratakse töökindluskatseid kooskõlas punktiga 7.2.1 vajaduse korral uute sulavkaitsmetega.

7.2.7. Energiatarbimine sisselülitatud olekus

Energiatarbimine sisselülitatud olekus punktis 7.2.1.2 ettenähtud tingimustel ei tohi olla üle 20 mA sõiduki kogu alarmsüsteemi kohta, sh olekuekraan.

Kokkuleppel tehnilise teenistusega ei pea vastavat nõuet kohaldama järmistel juhtudel:

a) sõiduki alamsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja: i) täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 1. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale); ii) ning esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused ning iii) tõestama, et energiatarbimise nõudeid ei ületata, esitades täiendavad dokumendid;

b) sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga. Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu ning sõiduki tootja peab selle tõestamiseks esitama seotud dokumendid;

c) sõiduki tüübikinnitus seoses sellise sõiduki alarmsüsteemi paigaldusega, mis on tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud.

Seda nõuet ei kohaldata juhul, kui 1A lisa 2. osa punktis 3.1.3.1.1 nõutud teave on juba esitatud tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna.

7.2.8. Töökindlus pärast vibratsioonikatset

7.2.8.1. Selles katses jagatakse komponendid kaheks tüübiks:

1. tüüp : sõidukile tavapäraselt paigaldatavad komponendid; 2. tüüp : mootorile paigaldamiseks ettenähtud komponendid.

7.2.8.2. Komponente / sõiduki alarmsüsteemi mõjutatakse sinusoidaalse vibratsiooniga, millel on järgmised omadused:

7.2.8.2.1. 1. tüübi puhul:

sagedus muutub vahemikus 10 Hz – 500 Hz, maksimaalne amplituud on ± 5 mm ja maksimaalne kiirendus 3 g (tippväärtus 0);

7.2.8.2.2. 2. tüübi puhul:

sagedus muutub vahemikus 20 Hz – 300 Hz, maksimaalne amplituud on ± 2 mm ja maksimaalne kiirendus 15 g (tippväärtus 0);

7.2.8.2.3. Nii 1. kui ka 2. tüübi puhul:

a) sageduse muutumine on 1 oktav/min;

b) tsüklite arv on 10, katse tehakse kõigil kolmel teljel;

c) vibratsiooni rakendatakse madalatel sagedustel maksimaalse püsiamplituudiga ning kõrgetel sagedustel maksimaalse püsikiirendusega.

7.2.8.3. Katse ajal peab sõiduki alarmsüsteem olema elektriliselt ühendatud ning kaablit tuleb 200 mm järel toetada.

7.2.8.4. Pärast vibratsioonikatset korratakse töökindluskatseid kooskõlas punktiga 7.2.1.

7.2.9. Kulumiskindluse katse

Punktis 7.2.1.2 kindlaksmääratud katsetingimustes käivitatakse 300 täielikku häiretsüklit (heli- ja/või optiline signaal) helisignaalseadme puhkeajaga 5 minutit.

7.2.10. Väljaspool asuva (sõidukist väljapoole paigaldatud) võtmega lüliti katse

Järgmised katsed tehakse üksnes juhul, kui ei kasutata ukse originaallukusilindrit.

7.2.10.1. Võtmega lüliti peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et selle tõhusus säilib täielikult ka pärast 2 500 sisse- ja väljalülitamistsüklit mõlemas suunas, millele järgneb vähemalt 96 tunni pikkune soolveekatse IEC 68–2-11-1981 kohaselt (korrosioonikatse).

7.2.11. Sõitjateruumi kaitsesüsteemide katse

Häireseade peab tööle hakkama, kui vertikaalne tahvel mõõtmetega 0,2 × 0,15 m surutakse 0,3 m kaugusele (mõõdetuna vertikaalse tahvli keskpunktist) läbi esiukse klaasi sõitjateruumi, suunaga ette ja paralleelselt teepinnaga kiirusel 0,4 m/s ning nurga all 45° sõiduki pikisuunalise kesktasapinna suhtes. (Vt joonised käesoleva eeskirja 8. lisas).

7.2.12. Elektromagnetiline ühilduvus

Sõiduki alarmsüsteemiga tehakse 9. lisas ettenähtud katsed.

Sellisel juhul ei peeta sõiduki alarmsüsteemi, mis vastab kõigile 9. lisa toimivuskatsetele, helisignaali vajaduseta põhjustajaks vastavalt punkti 6.1.2.1 nõuetele.

Seoses toimivusega iga katse puhul peetakse sõiduki alarmsüsteemi toimivaks nagu katsetel ette nähtud ning seega vastavaks katsete toimivusnõuetele, kui see on kavandatud andma sisselülitatuna helisignaali mõnedel 9. lisas esitatud katsetingimustel, ning see annab nendel katsetel helisignaali. Sellisel juhul peab sõiduki tootja seda tõestama, saates täiendavaid dokumente.

7.2.13. Valehäire vastane kaitse löögi korral sõiduki kerele

Kontrollitakse, et ei vallanduks valehäire, kui sõiduki kere või klaaspinna mis tahes osa tabab löök jõuga kuni 4,5 J, mis tekitatakse poolkerakujulise ümara esemega, mille läbimõõt on 165 mm ning Shore’i kõvadus A 70 ± 10.

7.2.14. Kaitse valehäire vastu pinge alanemisel

Kontrollitakse, et põhiaku pinge aeglane alanemine püsival tühjenemisel 0,5 V kuni 3 V tunnis ei põhjustaks valehäire vallandumist.

Katsetingimused: vt punkt 7.2.1.2.

7.2.15. Katse seoses kaitsega valehäire vastu, mille võivad vallandada sõitjateruumi andurid

Süsteeme, mis on mõeldud sõitjateruumi kaitseks punkti 6.1.1 kohaselt, katsetatakse koos sõidukiga tavapärastes tingimustes (punkt 7.2.1.2).

Tootja juhendi kohaselt paigaldatud süsteem ei tohi käivituda, kui seda katsetatakse punktis 7.2.13 kirjeldatud katses viis korda vaheaegadega 0,5 sekundit.

Sõiduki (suletud akendega) puudutamine või inimese liikumine sõiduki ümber ei tohi vallandada valehäiret.

8. JUHENDID

Sõiduki alarmsüsteemiga peab kaasas olema:

8.1. paigaldamisjuhend:

8.1.1. sõidukite ja sõidukimudelite loetelu, millele paigaldamiseks seade on ette nähtud. Loetelu võib olla spetsiifiline või üldine, näiteks „kõik bensiinimootori ja 12-voldise negatiivse maandusega akudega autod”;

8.1.2. fotode ja/või väga selgete joonistega illustreeritud paigaldamisviis;

8.1.3. kasutustõkisega varustatud sõiduki alarmsüsteemi puhul peab olema lisajuhend seoses vastavusega käesoleva eeskirja III osa nõuetele;

8.2. paigaldamissertifikaadi vorm, mille näidis on esitatud 7. lisas;

8.3. üldine selgitus sõiduki alarmsüsteemi ostjale, milles juhitakse ostja tähelepanu järgmistele asjaoludele:

sõiduki alarmsüsteem peab olema paigaldatud tootja juhendi kohaselt;

soovitatav on valida hea paigaldaja (asjakohaste paigaldajate leidmiseks võib ühendust võtta sõiduki alarmsüsteemi tootjaga);

sõiduki alarmsüsteemiga kaasas oleva paigaldamissertifikaadi peaks täitma paigaldaja;

8.4. kasutusjuhend;

8.5. hooldusjuhend;

8.6. üldist laadi hoiatus seoses süsteemi mis tahes ümberehitamisest või täiendamisest tuleneva ohuga; selliste ümberehitamiste või täiendamiste tõttu kaotab punktis 8.2 nimetatud paigaldamissertifikaat automaatselt kehtivuse;

8.7. osutus käesoleva eeskirja punktis 4.4 nimetatud rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi asukohale (asukohtadele) ja/või käesoleva eeskirja punktis 4.5 nimetatud rahvusvaheline vastavussertifikaat.

9. SÕIDUKI ALARMSÜSTEEMI TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Igast sõiduki alarmsüsteemi tüübis tehtavast muudatusest tuleb teavitada asjaomase sõiduki alarmsüsteemi tüübile tüübikinnituse andnud haldusasutust.

Seejärel võib kõnealune asutus kas:

a) võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduki alarmsüsteem vastab igal juhul endiselt nõuetele või

b) nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet mõne või kõikide käesoleva eeskirja punktides 5, 6 ja 7 kirjeldatud katsete kohta.

Tüübikinnituse andmisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaksmääratud korras.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

10. TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

10.1. Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduki alarmsüsteem peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktides 5, 6 ja 7 sätestatud nõudeid.

10.2. Iga sõiduki alarmsüsteemi tüübi puhul tehakse käesoleva eeskirja punktides 7.2.1 kuni 7.2.10 ettenähtud katseid pisteliselt ja statistilisel alusel kooskõlas korrapärase kvaliteedikontrolli korraga.

10.3. Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

11. KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

11.1. Sõiduki alarmsüsteemi tüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 10 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

11.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

12. TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud sõiduki alarmsüsteemi tüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele.

Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele.

13. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

II OSA – SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES ALARMSÜSTEEMIGA

Kui käesoleva eeskirja II osa kohaselt kinnitamiseks esitatavale sõidukile on paigaldatud käesoleva eeskirja I osa kohaselt kinnitatud sõiduki alarmsüsteem, ei korrata sõiduki alarmsüsteemi käesoleva eeskirja I osa kohasel kinnitamisel nõutavaid katseid.

14. MÕISTED

Käesoleva eeskirja II osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

14.1. „alarmsüsteem(id)” – sõidukitüübile originaalvarustusena paigaldatud osade kogum, mille ülesandeks on teatada sõidukisse sissemurdmisest või sõiduki rikkumisest; kõnealused süsteemid võivad pakkuda lisakaitset sõiduki omavolilise kasutamise eest;

14.2. „sõidukitüüp seoses alarmsüsteemiga” – sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest: a) tootja kaubanimi või kaubamärk, b) sõiduki omadused, mis mõjutavad märkimisväärselt alarmsüsteemi töötamist, c) alarmsüsteemi või sõiduki alarmsüsteemi tüüp ja ehitus;

14.3. „sõiduki tüübikinnitus” – punktides 17, 18 ja 19 sätestatud nõuetele vastava sõidukitüübi tüübikinnitus.

14.4. Teised II osas kasutatud mõisted on esitatud käesoleva eeskirja punktis 2.

15. TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

15.1. Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses alarmsüsteemiga peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

15.2. Taotlusele lisatakse 1A lisa 2. osas esitatud vormis teatis.

15.3. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk.

15.4. Vastuvõetav on ka sõiduk, millel ei ole kõiki asjaomasele tüübile vastavaid komponente, tingimusel et taotleja suudab pädevale asutusele rahuldavalt tõendada, et komponentide puudumine ei mõjuta kontrolli tulemusi käesoleva eeskirja nõuete seisukohast.

16. TÜÜBIKINNITUS

16.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab punktide 17, 18 ja 19 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.

16.2. Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 01, mis vastab 01-seeria muudatustele) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

16.3. Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

16.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud nähtavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on:

16.4.1. ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (7);

16.4.2. punktis 16.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas sõiduk on kinnitatud seoses alarmsüsteemi, kasutustõkise või nende kombinatsiooniga, ning kriips ja tüübikinnitusnumber.

16.5. Kui sõiduk vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse andnud riik punktis 16.4.1 nimetatud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 16.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

16.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

16.7. Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja paigaldatud sõiduki andmeplaadi läheduses või selle peal.

16.8. Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas.

17. ÜLDSPETSIFIKATSIOONID

17.1. Alarmsüsteemid peavad olema projekteeritud ja valmistatud nii, et sõidukisse sissemurdmise või sõiduki rikkumise korral vallandub häiresignaal, ning need võivad sisaldada kasutustõkist.

Häiresignaal peab olema helisignaal, mille kõrval võib kasutada optilisi häireseadmeid, või raadiohäire või eespool nimetatute kombinatsioon.

17.2. Alarmsüsteemidega varustatud sõidukid peavad vastama asjakohastele tehnonõuetele, eelkõige nõuetele seoses elektromagnetilise ühilduvusega.

17.3. Kui näiteks sisse- ja väljalülitamine või häire edastamine võib alarmsüsteemis toimuda raadio teel, peab süsteem vastama asjakohastele ETSI standarditele (vt joonealust märkust 2 punkti 5.3 kohta), nt EN 300 220–1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301 489–3 V1.2.1. (2000-08) (sh kõik soovituslikud nõuded). Alarmsüsteemi raadio teel sisse- ja väljalülitamise sagedus ja maksimaalne kiirgusvõimsus peab vastama CEPTi/ERCi (vt joonealust märkust 3 punkti 5.3 kohta) soovitusele nr 70–03 (17. veebruar 2000) lähitoimeseadmete kasutamise kohta (vt joonealust märkust 4 punkti 5.3 kohta).

17.4. Alarmsüsteem ja selle komponendid ei tohi aktiveeruda ettekavatsematult, eriti mootori töötamise ajal.

17.5. Alarmsüsteemi rike või alarmsüsteemi vooluallika rike ei tohi mõjutada sõiduki ohutut käitamist.

17.6. Alarmsüsteem, selle komponendid ning nende mõjutatavad osad peavad olema paigaldatud nii, et võimalus seade kiiresti ja tähelepanu äratamata toimimatuks muuta või lõhkuda odavate, kergesti peidetavate tööriistade ning laiatarbekaubana kättesaadavate seadmete abil oleks võimalikult väike.

17.7. Süsteem peab olema paigaldatud nii, et ühes häiresignaali vooluahelas tekkinud lühise tõttu ei lakkaks töötamast ükski teine alarmsüsteemi funktsioon peale lühises vooluahela.

17.8. Alarmsüsteem võib sisaldada käesoleva eeskirja III osa nõuetele vastavat kasutustõkist.

18. ERISPETSIFIKATSIOONID

18.1. Kaitse ulatus

18.1.1. Erinõuded

Alarmsüsteem peab avastama ja andma märku vähemalt sõiduki uste, kapoti ja pagasiruumi avamisest. Valgusallikate, näiteks sõitjateruumi valgustuse rike või väljalülitumine ei tohi kontrollitoimingut häirida.

Tõhusate lisaandurite paigaldamine teabe/kuva saamiseks näiteks:

a) sõidukisse sissemurdmisest (näiteks andurite abil sõitjateruumis, akendel), mis tahes klaaspinna purustamisest või

b) katsest sõidukit ärandada (näiteks kaldeanduri abil)

on lubatud, kui võetakse meetmeid asjatu helisignaali vallandumise takistamiseks (valehäire, vt punkt 18.1.2).

Niivõrd kui kõnealused lisaandurid annavad häiresignaali ka pärast sissemurdmist (näiteks klaaspinna purustamine) või välismõjutuste tõttu (näiteks tuul), võib häiresignaal, mille paneb tööle üks eespool nimetatud anduritest, aktiveeruda kõige rohkem 10 korda alarmsüsteemi ühe aktiveeritud oleku jooksul.

Sellisel juhul piirab aktiveeritud oleku aega sõiduki kasutaja, kes lülitab süsteemi välja.

Teatavat liiki lisaandureid, näiteks sõitjateruumi andureid (ultraheli-, infrapunaandur) või kaldeandureid jne, on võimalik tahtlikult desaktiveerida. Sellisel juhul tuleb kõnealune tahtlik toiming sooritada iga kord enne alarmsüsteemi sisselülitamist. Andurid ei tohi olla desaktiveeritavad alarmsüsteemi sisselülitatud olekus.

18.1.2. Valehäire vastane kaitse

18.1.2.1. Tuleb tagada, et alarmsüsteem ei saaks sisse- ega väljalülitatud olekus vajaduseta tekitada helisignaali järgmistel juhtudel:

a) löök sõiduki kerele: katse punkti 7.2.13 kohaselt;

b) elektromagnetiline ühilduvus: katsed punkti 7.2.12 kohaselt;

c) aku pinge alanemine püsiva tühjenemise tõttu: katse punkti 7.2.14 kohaselt;

d) sõitjateruumi anduri valehäire: katse punkti 7.2.15 kohaselt.

18.1.2.2. Kui tüübikinnituse taotleja suudab näiteks tehniliste andmete põhjal tõendada, et kaitse valehäire eest on rahuldavalt tagatud, võib tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus loobuda mõne eespool nimetatud katse tegemise nõudest.

18.2. Helisignaal

18.2.1. Üldised märkused

Häiresignaal peab olema selgesti kuuldav ja äratuntav ning olulisel määral erinema muudest maanteeliikluses kasutatavatest helisignaalidest.

Peale originaalvarustusse kuuluva helisignaalseadme võib paigaldada eraldi helisignaalseadme alarmsüsteemiga kontrollitavale alale, kus see peab olema kaitstud hõlpsa ja kiire juurdepääsu eest.

Kui kasutatakse punkti 18.2.3.1 kohast eraldi helisignaalseadet, võib originaalvarustusse kuuluv standardhelisignaalseade olla samuti käivitatav alarmsüsteemi abil, tingimusel et standardhelisignaalseadme (tavaliselt hõlpsamini ligipääsetav) mis tahes omavoliline kasutamine ei mõjuta eraldi helisignaalseadme töötamist.

18.2.2. Helisignaali kestus

minimaalselt : 25 s maksimaalselt : 30 s.

Helisignaal tohib korduda alles pärast sõiduki järgmist lubamatut puudutamist, st pärast eespool nimetatud ajavahemikku.

(Piirangud: vt punktid 18.1.1 ja 18.1.2)

Alarmsüsteemi väljalülitamisel peab helisignaal kohe katkema.

18.2.3. Spetsifikatsioonid seoses helisignaaliga

18.2.3.1. Püsitonaalsusega heliseade (muutumatu sagedusspekter), nt autopasunad: akustilised ja muud andmed eeskirja nr 28 I osa kohaselt

Katkendlik signaal (sisselülitatud/väljalülitatud):

Käivitussagedus … (2 ± 1) Hz

Tööaeg = pausiaeg ± 10 %

18.2.3.2. Sageduse modulatsiooniga helisignaalseade: akustilised ja muud andmed eeskirja nr 28 I osa kohaselt, kuid siire laialt sagedusalalt eespool nimetatud sagedusalale (1 800 – 3 550 Hz) toimub mõlemas suunas samal viisil.

Siirdesagedus … (2 ± 1) Hz

18.2.3.3. Helitase

Heliallikas peab olema:

a) Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 28 I osa kohaselt kinnitatud helisignaalseade või

b) Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 28 I osa punktide 6.1 ja 6.2 nõuetele vastav seade. Kui heliallikas on muu kui originaalvarustusse kuuluv helisignaalseade, võib minimaalset helitaset vähendada kuni 100 dB (A), mõõdetuna Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 28 I osas ettenähtud tingimuste kohaselt.

18.3. Optiline signaal, kui see on paigaldatud

18.3.1. Üldised märkused

Sõidukisse sissemurdmise või sõiduki rikkumise korral peab seade aktiveerima optilise signaali, mida on kirjeldatud punktides 18.3.2 ja 18.3.3.

18.3.2. Optilise signaali kestus

Optiline signaal kestab 25 sekundist 5 minutini alates häire aktiveerimisest. Alarmsüsteemi väljalülitamisel peab signaal kohe katkema.

18.3.3. Optilise signaali tüüp

Sõiduki kõigi suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi tulede, sh kõigi sama vooluahela valgusallikate vilkumine

Käivitussagedus … (2 ± 1) Hz

Seoses helisignaaliga on lubatud ka asünkroonsed signaalid.

Tööaeg = pausiaeg ± 10 %

18.4. Raadiohäire (piipar), kui see on paigaldatud

Alarmsüsteem võib sisaldada seadet häire edastamiseks raadio teel.

18.5. Alarmsüsteemi sisselülitamislukk

18.5.1. Töötava mootori puhul ei tohi alarmsüsteemi tahtlik või ettekavatsematu sisselülitamine võimalik olla.

18.6. Alarmsüsteemi sisse- ja väljalülitamine

18.6.1. Sisselülitamine

Lubatud on kõik nõuetekohased alarmsüsteemi sisselülitamise vahendid, kui need ei põhjusta valehäireid.

18.6.2. Väljalülitamine

Alarmsüsteem lülitatakse välja ühe järgmise seadme või seadmete kombinatsiooni abil. Muud võrdväärse tõhususega seadmed on lubatud.

18.6.2.1. Mehaaniline võti (vastab käesoleva eeskirja 10. lisa nõuetele), mida võib kombineerida väljastpoolt käitatava kesklukustussüsteemiga, millel on vähemalt 1 000 varianti.

18.6.2.2. Elektriline/elektrooniline seade, näiteks kaugjuhtimispult, millel on vähemalt 50 000 varianti ning inkorporeeritud pöördkood ja/või minimaalne skaneerimisaeg 10 päeva, näiteks väikseima, 50 000 variandi puhul kuni 5 000 varianti 24 tunni kohta.

18.6.2.3. Mehaaniline võti või kaitstavas sõitjateruumis paiknev elektriline/elektrooniline seade sisenemise ja väljumise viivitusajaga.

18.7. Väljumise viivitusaeg

Kui alarmsüsteemi sisse lülitav seade on paigaldatud kaitstavale alale, peab olema jäetud viivitusaeg sõidukist väljumiseks. Väljumise viivitusaja pikkuseks võib määrata 15 kuni 45 sekundit pärast lüliti aktiveerimist. Viivitusaja võib seada vastavalt kasutaja vajadustele.

18.8. Sisenemise viivitusaeg

Kui alarmsüsteemi välja lülitav seade on paigaldatud kaitstavale alale, peab heli- ja optilise signaali aktiveerimisele eelnema viivitusaeg pikkusega vähemalt 5 sekundit, kuid mitte üle 15 sekundi. Viivitusaja võib seada vastavalt kasutaja vajadustele.

18.9. Olekuekraan

18.9.1. Teabe edastamiseks alarmsüsteemi oleku kohta (sisselülitatud, väljalülitatud, häireseadme sisselülitamise aeg, häireseade on aktiveeritud) on lubatud optilised ekraanid sees- ja väljaspool sõitjateruumi. Sõitjateruumist väljaspool asuvate optiliste signaalide intensiivsus ei tohi ületada 0,5 cd.

18.9.2. Kui antakse teavet lühiajalise dünaamilise protsessi kohta, nt sisselülitatud olekust väljalülitatud olekusse minek ja vastupidi, peab see olema optiline kooskõlas punktiga 18.9.1. Optilise signaali saab tekitada ka suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi lambi (lampide) samaaegse toimimise abil, tingimusel et suunatulelaternate optilise signaali kestus ei ületa 3 sekundit.

18.10. Energiavarustus

Alarmsüsteemi toiteallikas võib olla sõiduki aku või laetav aku. Võimaluse korral võib kasutada veel üht akut või laetavat akut. Neid ei tohi mingil juhul kasutada sõiduki elektrisüsteemi muude osade toitmiseks.

18.11. Spetsifikatsioonid seoses valikuliste funktsioonidega

18.11.1. Autokontroll, automaatne rikkeindikaator

Alarmsüsteemi sisselülitamisel peab autokontrolli abil (usaldusväärsuse kontroll) olema võimalik avastada ebatavalised asjaolud, näiteks avatud uksed jne, ning nendest teatada.

18.11.2. Paanikaseade

Lubatud on optiline ja/või helisignaal ja/või raadiohäire, olenemata alarmsüsteemi olekust (sisse- või väljalülitatud) ja/või funktsioonist. Selline häire käivitatakse sõiduki seest ning see ei tohi mõjutada alarmsüsteemi olekut (sisse- või väljalülitatud). Sõiduki kasutaja peab saama paanikaseadme ka välja lülitada. Helisignaali puhul ei ole ühe aktiveerimise ajal tekitatava heli kestus piiratud. Paanikaseade ei tohi mootorit lukustada ega seda töötamise ajal peatada.

19. KATSETINGIMUSED

Kõiki sõiduki alarmsüsteemi või alarmsüsteemi komponente katsetatakse punktis 7 kirjeldatud korras.

Seda nõuet ei kohaldata:

19.1. komponentide suhtes, mis paigaldatakse või mida katsetatakse sõiduki osana, olenemata sellest, kas sõiduki alarmsüsteem või alarmsüsteem on paigaldatud või mitte (näiteks laternad), või

19.2. komponentide suhtes, mida on eelnevalt katsetatud sõiduki osana ning mille kohta on olemas dokumentaalsed tõendid.

20. JUHENDID

Iga sõidukiga peab kaasas olema:

20.1. kasutusjuhend;

20.2. hooldusjuhend;

20.3. üldist laadi hoiatus seoses ohuga, mis tuleneb süsteemi mis tahes ümberehitamisest või täiendamisest.

21. SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

21.1. Igast sõidukitüübis tehtavast muudatusest tuleb teavitada asjaomasele sõidukitüübile tüübikinnituse andnud haldusasutust.

Seejärel võib kõnealune asutus kas:

21.1.1. võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

21.1.2. nõuda tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

21.2. Tüübikinnituse andmisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 16.3 kindlaksmääratud korras.

21.3. Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

22. TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

22.1. Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktides 17, 18 ja 19 sätestatud nõudeid.

22.2. Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

23. KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

23.1. Sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 22 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

23.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

24. TOOTMISE LÕPLIKKU PEATAMIST

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest kohe tüübikinnituse andnud asutusele.

Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele.

25. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

III OSA — KASUTUSTÕKISE TÜÜBIKINNITUS JA SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS SEOSES KASUTUSTÕKISEGA

26. MÕISTED

Käesoleva eeskirja III osas kasutatakse järgmisi mõisteid:

26.1. „kasutustõkis”– seade, mis on ette nähtud sõiduki oma jõuallika abil toimuva liikumise takistamiseks (omavolilise kasutamise takistamine);

26.2. „juhtseade”– seade kasutustõkise sisse- ja väljalülitamiseks;

26.3. „olekuekraan”– seade kasutustõkise oleku näitamiseks (sisse-/väljalülitatud, sisselülitatud asendi muutumine väljalülitatud asendiks ja vastupidi);

26.4. „sisselülitatud olek”– olek, milles sõiduk ei saa liikuda oma jõuallika abil;

26.5. „väljalülitatud olek”– olek, milles sõiduk saab tavapäraselt liikuda;

26.6. „võti”– seade, mis on projekteeritud ja valmistatud üksnes selle seadmega kasutatavaks projekteeritud ja ehitatud lukustussüsteemi avamiseks ja lukustamiseks;

26.7. „lukustusseadme kaitseseade”– seade, mis lukustab kasutustõkise väljalülitatud olekus;

26.8. „pöördkood”– elektrooniline kood, mis koosneb mitmest elemendist, mille kombinatsioon muutub juhuslikkuse põhimõttel pärast ülekandeseadme iga kasutamist.

26.9. „kasutustõkise tüüp”– süsteemid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

26.10. „sõidukitüüp seoses kasutustõkisega”– sõidukid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste näitajate poolest:

27. KASUTUSTÕKISE TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

27.1. Kasutustõkise tüübikinnituse taotluse peab esitama kasutustõkise tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

27.2. Iga kasutustõkise tüübi puhul tuleb taotlusele lisada: 27.2.1. teatis, mis on koostatud vastavalt 1A lisa 1. osas esitatud näidisele ning milles kirjeldatakse kasutustõkise tehnilisi näitajaid, ettekavatsematu käivitamise vastu võetavaid meetmeid ning selle paigaldamise meetodit kõikidele sõiduki markidele ja tüüpidele, millele kasutustõkis on ette nähtud; 27.2.2. kinnitatava kasutustõkise tüübi kolm näidist koos kõigi kasutustõkise komponentidega. Igal põhikomponendil peab olema selgelt ja kustumatult märgitud taotleja kaubanimi või kaubamärk ja asjaomase komponendi tüübimärgistus; 27.2.3. üks või mitu kinnitatava kasutustõkisega varustatud sõidukit, mille on valinud taotluse esitaja kokkuleppel tüübikinnituskatsete eest vastutava tehnilise teenistusega; 27.2.4. kolmes eksemplaris juhendid kooskõlas punktiga 34.

28. SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

28.1. Kui käesoleva eeskirja III osa kohaselt kinnitamiseks esitatavale sõidukile on paigaldatud käesoleva eeskirja III osa kohaselt kinnitatud kasutustõkis, ei korrata kasutustõkise käesoleva eeskirja III osa kohasel kinnitamisel nõutavaid katseid.

28.2. Sõiduki tüübikinnituse taotluse seoses sõiduki kasutustõkisega peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

28.3. Taotlusele tuleb lisada teatis, mis on koostatud vastavalt 1A lisa 2. või 3. osas esitatud näidisele ning milles kirjeldatakse kasutustõkise tehnilisi näitajaid ja selle paigaldamise meetodit kõikidele sõiduki markidele ja tüüpidele, millele kasutustõkis on ette nähtud.

28.4. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk.

28.5. Vastuvõetav on ka sõiduk, millel ei ole kõiki asjaomasele tüübile vastavaid komponente, tingimusel et taotleja suudab pädevale asutusele rahuldavalt tõendada, et komponentide puudumine ei mõjuta kontrolli tulemusi käesoleva eeskirja nõuete seisukohast.

28.6. Kui kasutatakse käesoleva eeskirja III osa kohaselt kinnitatud kasutustõkist, esitatakse tehnilisele teenistusele ka kasutustõkisele tüübikinnituse andmise teatis.

29. KASUTUSTÕKISE TÜÜBIKINNITUS

29.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud kasutustõkis vastab punktide 31, 32 ja 33 nõuetele, antakse sellele kasutustõkise tüübile kinnitus.

29.2. Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 01, mis vastab 01-seeria muudatustele) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama tüübikinnitusnumbrit teisele kasutustõkise tüübile.

29.3. Teade kasutustõkise tüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 3. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

29.4. Käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud kasutustõkise tüübile vastava kasutustõkise põhikomponendile (põhikomponentidele) tuleb paigaldada tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud hästi märgatavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: 29.4.1. ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (8); 29.4.2. punktis 29.4.1 ettenähtud ringi lähedal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas süsteem on sõiduki alarmsüsteem, kasutustõkis või nende kombinatsioon, ning kriips ja tüübikinnitusnumber.

29.5. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

29.6. Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas.

29.7. Alternatiivina punktis 29.4 kirjeldatud tüübikinnitusmärgile antakse igale müügiks pakutavale kasutustõkisele välja vastavussertifikaat. Kasutustõkise tootja, kes annab sõiduki tootjale originaalseadmena sõidukimudelile või sõidukimudelite seeriale paigaldatava kasutustõkise, mis on kinnitatud, kuid märgistamata, peab sõiduki tootjale andma piisava arvu vastavussertifikaadi eksemplare, et tootja saaks käesoleva eeskirja punkti 30 kohase sõiduki tüübikinnituse. Kui kasutustõkis koosneb eraldi komponentidest, peab põhikomponendil (põhikomponentidel) olema kontrollmärk ning vastavussertifikaadis kontrollmärkide loetelu. Vastavussertifikaadi näidis on esitatud käesoleva eeskirja 6. lisas.

30. SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUS

30.1. Kui käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituseks esitatud sõiduk vastab punktide 31, 32 ja 33 nõuetele, antakse sellele sõidukitüübile kinnitus.

30.2. Igale tüübikinnituse saanud tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praegusel kujul 01, mis vastab 01-seeria muudatustele) näitavad kinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud suurimate tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja seesama kokkuleppeosaline ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

30.3. Teade sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise või tüübikinnituse andmisest keeldumise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

30.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud sõidukitüübile vastavale sõidukile kinnitatakse tüübikinnituse vormil kindlaksmääratud nähtavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, millel on: 30.4.1. ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (9); 30.4.2. punktis 30.4.1 ettenähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, tähis „A”, „I” või „AI”, mis näitab, kas sõiduk on kinnitatud seoses alarmsüsteemi, kasutustõkise või nende kombinatsiooniga, ning kriips ja tüübikinnitusnumber.

30.5. Kui sõiduk vastab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riigis sõidukitüübile, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt ühele või mitmele kokkuleppele lisatud muule eeskirjale, ei pea punktis 30.4.1 ettenähtud sümbolit kordama; sellisel juhul paigutatakse punktis 30.4.1 ettenähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa eeskirja numbrid ja tüübikinnitusnumbrid ning kõigi nende eeskirjade lisasümbolid, mille kohaselt on antud kinnitus riigis, mis on andnud kinnituse käesoleva eeskirja kohaselt.

30.6. Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

30.7. Tüübikinnitusmärk peab asuma tootja paigaldatud sõiduki andmeplaadi läheduses või selle peal.

30.8. Tüübikinnitusmärgi kujunduse näidised on esitatud käesoleva eeskirja 5. lisas.

31. ÜLDSPETSIFIKATSIOONID

31.1. Kasutustõkis peab olema sisse- ja väljalülitatav kõnealuste nõuete kohaselt.

31.2. Kui näiteks sisse- ja väljalülitamine või häire edastamine võib kasutustõkises toimuda raadio teel, peab kasutustõkis vastama asjakohastele ETSI standarditele (vt joonealust märkust 2 punkti 5.3 kohta), nt EN 300 220–1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220–3 V1.1.1. (2000-09) ja EN 301 489–3 V1.2.1. (2000-08) (sh kõik soovituslikud nõuded). Kasutustõkise raadio teel sisse- ja väljalülitamise sagedus ja maksimaalne kiirgusvõimsus peab vastama CEPTi/ERCi (vt joonealust märkust 3 punkti 5.3 kohta) soovitusele nr 70–03 (17. veebruar 2000) lähitoimeseadmete kasutamise kohta (vt joonealust märkust 4 punkti 5.3 kohta).

31.3. Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja paigaldatud nii, et iga kõnealuse seadmega varustatud sõiduk vastab endiselt tehnonõuetele.

31.4. Kasutustõkis ei tohi minna sisselülitatud olekusse, kui süütevõti on mootori töötamise asendis, v.a juhul, kui: a) sõidukit kasutatakse või seda kavatasetakse kasutada kiirabi-, tuletõrje- või politseiautona, või b) mootor peab: i) juhtima masinaid, mis moodustavad osa sõidukist või on sellele paigaldatud muul otstarbel kui sõiduki juhtimine, või ii) hoidma sõiduki akude täituvuse asjaomaste masinate või seadmete juhtimiseks vajalikul tasemel; ning sõiduk on seisvas asendis ja seisupidur on peal. Kõnealuse erandi kasutamisel osutatakse sellele teatise addendum’i punktis 2 (käesoleva eeskirja 2. lisa).

31.5. Kasutustõkist ei tohi olla võimalik püsivalt lukustusseadme kaitsest lahutada.

31.6. Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et sõidukile paigaldatuna ei mõjuta see isegi rikke korral sõiduki ettenähtud funktsiooni ja ohutut käitamist.

31.7. Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et tootja juhendi kohaselt sõidukile paigaldatud seadet ei ole võimalik kiiresti ja tähelepanu äratamata kasutamiskõlbmatuks muuta ega lõhkuda, kasutades näiteks odavaid, kergesti peidetavaid ning laiatarbekaubana kättesaadavaid ning võltsitud tööriistu või seadmeid. Olulise tähtsusega komponendi või koostu asendamine kasutustõkisest mööda pääsemiseks peab olema raske ja aeganõudev.

31.8. Kasutustõkis peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et tootja juhendi kohaselt sõidukile paigaldatud seadmel oleks sõiduki keskkonnas mõistlik kasutusiga (katsetamise kohta vt punkt 33). Eelkõige ei tohi kasutustõkise paigaldamine kahjustada sõiduki elektroonikasüsteemide elektrilisi omadusi (kaabli ristlõiked, kontaktikaitse jne).

31.9. Kasutustõkis võib olla kombineeritud muude sõiduki süsteemidega või nendesse integreeritud (näiteks mootori juhtseadmed, alarmsüsteemid).

31.10. Kasutustõkis ei tohi takistada sõiduki pidurite vabastamist, välja arvatud juhul, kui tegu on kasutustõkisega, mis takistab pneumaatiliselt vabastatavate vedruakude vabastamist (10) ning töötab sel viisil tavapärasel kasutamisel või rikkeolukordades, kusjuures täidetud on käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse taotlemise ajal kehtivad eeskirja nr 13 tehnonõuded. Käesolevale punktile vastav kasutustõkis, mis takistab pneumaatiliselt vabastatavate vedruakude vabastamist, peab igal juhul täitma käesolevas eeskirjas sätestatud tehnonõudeid.

31.11. Kasutustõkise toimimine ei tohi hõlmata sõiduki pidurite rakendamist.

32. ERISPETSIFIKATSIOONID

32.1. Kaitse ulatus

32.1.1. Kasutustõkis peab olema projekteeritud nii, et sõiduki oma jõuallika varal töötamine oleks takistatud vähemalt ühe järgmise vahendi abil: 32.1.1.1. sõiduki vähemalt kahe eraldiasetseva vooluahela katkestamine, mis on vajalikud sõiduki töötamiseks oma jõuallika abil (näiteks mootori käivitamine, süüde, mootori toide, pneumaatiliselt vabastatavad vedruakud jne), jaemüügijärgse paigaldamise korral või juhul, kui sõidukil on diiselmootor; 32.1.1.2. vähemalt ühe sõiduki töötamiseks vajaliku juhtimisseadise toimimisse sekkumine koodi abil.

32.1.2. Kasutustõkise paigaldamine katalüüsjärelpõletiga varustatud sõidukile ei tohi põhjustada põletamata kütuse sattumist väljalaskesüsteemi.

32.2. Töökindlus

Töökindlus saavutatakse kasutustõkise nõuetekohase projekteerimise abil, kusjuures arvesse võetakse konkreetseid keskkonnatingimusi sõidukis (vt punktid 31.8 ja 33).

32.3. Toimimiskindlus

Tuleb tagada, et kasutustõkise olek (sisse- või väljalülitatud) ei muutuks pärast ükskõik millist punktis 33 ettenähtud katset.

32.4. Kasutustõkise sisselülitamine

32.4.1. Kasutustõkis peab sisse lülituma juhi täiendava toiminguta vähemalt ühel järgmisel juhul: a) süütevõtme pööramine süütelukus asendisse „0” ning ühe ukse aktiveerimine; peale selle on lubatud, et vahetult enne sõiduki tavapärast käivitamist või sellise käivitamise ajal võivad väljalülituvad kasutustõkised sisse lülituda, kui süüde katkestatakse; b) kõige rohkem 1 minut pärast võtme eemaldamist süütelukust.

32.4.2. Kui kasutustõkis võib vastavalt punktile 31.4 sisse lülituda, kui süütevõti on mootori töötamise asendis, võib kasutustõkis sisse lülituda ka juhiukse avamisel ja/või sõiduki kasutaja tahtlikul lülitamisel.

32.5. Väljalülitamine

32.5.1. Väljalülitamine toimub ühe järgmise seadme või seadmete kombinatsiooni abil. Muud võrdväärse tõhususe ja töökindlusega seadmed on lubatud.

32.5.1.1. Klaviatuur vähemalt 10 000 variandiga üksikult valitava koodi sisestamiseks.

32.5.1.2. Elektriline/elektrooniline seade, näiteks kaugjuhtimispult, millel on vähemalt 50 000 varianti ning inkorporeeritud pöördkood ja/või minimaalne skaneerimisaeg 10 päeva, näiteks väikseima, 50 000 variandi puhul kuni 5 000 varianti 24 tunni kohta.

32.5.1.3. Kui kasutustõkis lülitatakse välja kaugjuhtimise teel, peab kasutustõkis minema tagasi sisselülitatud olekusse 5 minuti jooksul pärast väljalülitumist, kui süüteseadmes ei ole tehtud täiendavat toimingut.

32.6. Olekuekraan

32.6.1. Teabe edastamiseks kasutustõkise oleku kohta (sisse-/väljalülitatud, sisselülitatud asendi muutumine väljalülitatud asendiks ja vastupidi) on lubatud optilised ekraanid sees- ja väljaspool sõitjateruumi. Sõitjateruumist väljaspool asuvate optiliste signaalide intensiivsus ei tohi ületada 0,5 cd.

32.6.2. Kui antakse teavet lühiajalise dünaamilise protsessi kohta, nt sisselülitatud olekust väljalülitatud olekusse minek ja vastupidi, peab see olema optiline kooskõlas punktiga 32.6.1. Optilise signaali saab tekitada ka suunatulelaternate ja/või sõitjateruumi lambi (lampide) samaaegse toimimise abil, tingimusel et suunatulelaternate optilise signaali kestus ei ületa 3 sekundit.

33. TÖÖPARAMEETRID JA KATSETINGIMUSED

33.1. Tööparameetrid

Kõik kasutustõkise komponendid peavad vastama käesoleva eeskirja punktis 7 ettenähtud nõuetele.

Seda nõuet ei kohaldata:

komponentide suhtes, mis paigaldatakse või mida katsetatakse sõiduki osana, olenemata sellest, kas kasutustõkis on paigaldatud või mitte (näiteks laternad), või

komponentide suhtes, mida on eelnevalt katsetatud sõiduki osana ning mille kohta on olemas dokumentaalsed tõendid.

33.2. Katsetingimused

Kõik katsed tehakse järjestikku ühel kasutustõkisel. Katsetamise eest vastutava asutuse äranägemisel võib kasutada muid näidiseid, kui ollakse seisukohal, et see ei mõjuta teiste katsete tulemusi.

33.3. Töökindluskatse

Kui kõik allpool nimetatud katsed on tehtud, katsetatakse kasutustõkist käesoleva eeskirja punktis 7.2.1.2 kirjeldatud tavapärastes katsetingimustes, et kontrollida seadme jätkuvat normaalset töötamist. Vajaduse korral võib enne katset asendada sulavkaitsmed.

Kõik kasutustõkise komponendid peavad vastama käesoleva eeskirja punktides 7.2.2 kuni 7.2.8 ja punktis 7.2.12 ettenähtud nõuetele.

34. JUHENDID

(Punkte 34.1 kuni 34.3 kohaldatakse ainult paigaldamise suhtes pärast jaemüüki).

Iga kasutustõkisega peab kaasas olema:

34.1. paigaldamisjuhend: 34.1.1. sõidukite ja sõidukimudelite loetelu, millele paigaldamiseks seade on ette nähtud. Loetelu võib olla spetsiifiline või üldine, näiteks „kõik bensiinimootori ja 12-voldise negatiivse maandusega akudega autod”; 34.1.2. fotode ja/või väga selgete joonistega illustreeritud paigaldamisviis; 34.1.3. tootja antud üksikasjalik paigaldamisjuhend peab tagama, et kui pädev paigaldaja järgib juhendit nõuetekohaselt, ei mõjutata sõiduki turvalisust ega töökindlust; 34.1.4. tootja antud paigaldamisjuhendis esitatakse kasutustõkise elektrienergiaga seotud nõuded ning antakse vajaduse korral soovitusi võimsama aku kasutamiseks; 34.1.5. tootja peab teatavaks tegema sõiduki paigaldamisele järgnevate kontrollimistega seotud üksikasjad. Erilist tähelepanu tuleb pöörata ohutusseadistele;

34.2. paigaldamissertifikaadi vorm, mille näidis on esitatud 7. lisas;

34.3. üldine selgitus kasutustõkise ostjale, milles juhitakse ostja tähelepanu järgmistele asjaoludele: 34.3.1. kasutustõkis peab olema paigaldatud tootja juhendi kohaselt; 34.3.2. soovitatav on valida hea paigaldaja (asjakohaste paigaldajate leidmiseks võib ühendust võtta kasutustõkise tootjaga); 34.3.3. kasutustõkisega kaasas oleva paigaldamissertifikaadi peaks täitma paigaldaja;

34.4. kasutusjuhend;

34.5. hooldusjuhend;

34.6. üldist laadi hoiatus seoses kasutustõkise mis tahes ümberehitamisest või täiendamisest tuleneva ohuga; selliste ümberehitamiste või täiendamiste tõttu kaotab punktis 34.2 nimetatud paigaldamissertifikaat automaatselt kehtivuse.

35. KASUTUSTÕKISE TÜÜBI JA SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

Igast kasutustõkise tüübis tehtavast muudatusest tuleb teavitada asjaomase kasutustõkise tüübile tüübikinnituse andnud haldusasutust.

Seejärel võib kõnealune asutus kas:

a) võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et kasutustõkis või sõiduk vastab igal juhul endiselt nõuetele või

b) nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet mõne või kõikide käesoleva eeskirja punktides 31, 32 ja 33 kirjeldatud katsete kohta.

Tüübikinnituse andmisest või selle andmisest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 29.3 kindlaksmääratud korras.

Tüübikinnituse laienduse andnud pädev asutus määrab igale laienduse kohta koostatud teatisevormile seerianumbri.

36. TOOTMISE VASTAVUS NÕUETELE

Tootmise nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

36.1. Iga käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud kasutustõkis või kasutustõkisega seoses tüübikinnituse saanud sõiduk peab olema valmistatud nii, et see vastab kinnitatud tüübile, täites punktides 31, 32 ja 33 sätestatud nõudeid.

36.2. Tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida igas tootmisüksuses rakendatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrolle tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul.

37. KARISTUSED TOOTMISE NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

37.1. Kasutustõkisele või sõidukile käesoleva eeskirja kohaselt antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punktis 36 sätestatud nõuded ei ole täidetud.

37.2. Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on varem andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, saates neile teatise, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 3. ja 4. lisas esitatud näidistele.

38. TOOTMISE LÕPLIKKU PEATAMIST

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud kasutustõkise või sõidukitüübi tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele.

Pärast asjaomase teatise saamist teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid kokkuleppeosalisi teatisega, mille vorm vastab käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud näidisele.

39. ÜLEMINEKUSÄTTED

39.1. Kasutustõkise tüübikinnitus

39.1.1. 36 kuud pärast 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi üksnes siis, kui kinnitatav sõidukiosa või eraldi seadmestiku tüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega.

39.1.2. Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised jätkavad kinnituste andmist nendele sõidukiosadele või eraldi seadmestike tüüpidele, mis vastavad eelmiste seeriate muudatustega muudetud käesoleva eeskirja algversiooni nõuetele, eeldusel et asjaomane komponent või eraldi seadmestik on ettenähtud paigaldamiseks kasutusel olevale sõidukile varuosana ning tehniliselt pole võimalik paigaldada sõidukiosa või eraldi seadmestikku, mis vastab 01-seeria muudatuste 4. täiendusega muudetud käesoleva eeskirja nõuetele.

39.2. Sõiduki tüübikinnitus

39.2.1. 36 kuud pärast 01-seeria muudatuste 4. täienduse jõustumiskuupäeva annavad käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised tüübikinnitusi üksnes siis, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatuste 4. täiendusega.

40. TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA HALDUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning nende tüübikinnitusi andvate haldusasutuste nimed ja aadressid, kellele tuleb saata teistes riikides välja antud tunnistused tüübikinnituse andmise, tüübikinnituse laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

(1) Arvesse võetakse üksnes 12-voldise elektrisüsteemiga sõidukeid.

(2) 1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia ja Montenegro, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika ja 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia ja 53 –Tai. Järgmised numbrid antakse teistele riikidele sellises kronoloogilises järjekorras, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning neile paigaldatavatele ja/või neil kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikuse tunnustamise tingimusi, või ühinevad selle kokkuleppega, kusjuures Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär teatab kokkuleppeosalistele nendele riikidele antud numbrid.

(3) Kui need standardid ei ole käesoleva eeskirja jõustumise ajal kättesaadavad, kohaldatakse asjakohaseid riiklikke nõudeid.

ETSI: European Telecommunications Standards Institute (Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut)

(4)

CEPT: Conference of European Posts and Telecommunications (Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents).

ERC: European Radio communications Committee (Euroopa Raadiosidekomitee).

(5) Kokkuleppeosalised võivad keelata sageduse ja/või võimsuse kasutamise ja lubada teise sageduse ja/või võimsuse kasutamist.

(6) Laternad, mida kasutatakse optiliste alarmseadmete osana ning mis kuuluvad auto standardvalgustussüsteemi, ei pea vastama punkti 7.1 tööparameetritele ning neid ei testita punktis 7.2 loetletud katsete abil.

(7) Vt joonealune märkus 1.

(8) Vt joonealune märkus 1.

(9) Vt joonealune märkus 1.

(10) Määratletud eeskirja nr 13 8. lisas. Eeskirja on muudetud.

1. LISA TEATIS (Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

1A LISA 1. OSA Teatis kooskõlas eeskirja nr 97 I osaga, mis käsitleb Euroopa Majanduskomisjoni sõidukiosa tüübikinnituse või eraldi seadmestiku tüübikinnituse andmist sõiduki alarmsüsteemile (Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm)) 1. Üldised märkused 1.1. Mark (tootja ärinimi): … 1.2. Tüüp: … 1.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud seadmele (1): … 1.3.1. Kõnealuse märgistuse asukoht: … 1.4. Tootja nimi ja aadress: … 1.5. Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärgi asukoht: … 1.6. Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): … 2. Seadme kirjeldus 2.1. Alarmsüsteemi ja paigaldatud alarmsüsteemiga seotud sõidukiosade üksikasjalik kirjeldus: … 2.1.1. Alarmsüsteemi põhiosade loetelu: … 2.1.2. Valehäirete vastu võetud meetmed: … 2.2. Seadme pakutava kaitse aste: … 2.3. Seadme sisse- ja väljalülitamisviis: … 2.4. Tegelike vahetatavate koodide arv, kui neid kasutatakse: … 2.5. Seadme põhiosade loetelu ning vajaduse korral kontrollmärgid: … 3. Joonised 3.1. Seadme põhiosade joonised (joonistel peab olema näha koht Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärgi jaoks): … 4. Juhendid 4.1. Loetelu sõidukitest, millele seade kavatsetakse paigaldada; … 4.2. Paigaldusviisi kirjeldus koos fotode ja/või joonistega; … 4.3. Kasutusjuhend; … 4.4. Hooldusjuhend, kui on olemas; … 4.5. Loetelu käesoleva eeskirja punktidest, mida ei kohaldata paigaldustingimuste tõttu selliste sõiduki alarmüsteemide puhul, mis on tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna, ning mis on ette nähtud paigaldamiseks spetsiifiliste sõidukite spetsiifilistesse kohtadesse. … 2. OSA Teatis kooskõlas eeskirja nr 97 II osaga, mis käsitlevad Euroopa Majanduskomisjoni süsteemi tüübikinnituse andmist sõidukitüübile seoses alarmsüsteemi ja kasutustõkisega (Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm) ei sisalda / sisaldavad alarmsüsteemi (2) ei sisalda / sisaldavad kasutustõkist (2) 1. Üldised märkused 1.1. Mark (tootja ärinimi): … 1.2. Tüüp: … 1.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud seadisele (3): … 1.3.1. Kõnealuse märgistuse asukoht: … 1.4. Sõiduki kategooria (4): … 1.5. Tootja nimi ja aadress: … 1.6. Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärgi asukoht: … 1.7. Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): … 2. Sõiduki konstruktsioonist tulenevad üldised omadused 2.1. Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised: … 2.2. vasakpoolse juhtimisega / parempoolse juhtimisega (2)… 3. Muud 3.1. Sõiduki omavolilist kasutamist takistavad seadmed … 3.1.2. Sõiduki kasutustõkis: … 3.1.2.1. Tüübikinnitusnumber, kui on olemas: … 3.1.2.2. Kasutustõkised, mis ei ole veel tüübikinnitust saanud: … 3.1.2.2.1. Sõiduki kasutustõkise ning ettekavatsematu käivitamise vastu võetavate meetmete üksikasjalik tehniline kirjeldus: … 3.1.2.2.2. Süsteem(id), mille toimimist sõiduki kasutustõkis mõjutab: … 3.1.2.2.3. Tegelike vahetatavate koodide arv, kui neid kasutatakse: … 3.1.3. Alarmsüsteem, kui on olemas: … 3.1.3.1. Tüübikinnitusnumber, kui on olemas: … 3.1.3.1.1. Sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus seoses paigaldatud alarmsüsteemiga, mis on illustreeritud fotode ja/või joonistega (kui alarmsüsteem on juba saanud tüübikinnituse eraldi seadmestikuna, võib sellele viidata alarmsüsteemi tootja teatise punktis 4.2 esitatud kirjelduses): … 3.1.3.2. Alarmsüsteemid, mis ei ole veel tüübikinnitust saanud: … 3.1.3.2.1. Alarmsüsteemi ja paigaldatud alarmsüsteemiga seotud sõidukiosade üksikasjalik kirjeldus: … 3.1.3.2.2. Alarmsüsteemi põhiosade loetelu: … 3. OSA Teatis kooskõlas eeskirja nr 97 III osaga, mis käsitleb Euroopa Majanduskomisjoni sõidukiosa tüübikinnituse või eraldi seadmestiku tüübikinnituse andmist kasutustõkisele (Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm) 1. Üldised märkused 1.1. Mark (tootja ärinimi): … 1.2. Tüüp: … 1.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud seadisele (5):… 1.3.1. Kõnealuse märgistuse asukoht: … 1.4. Tootja nimi ja aadress: … 1.5. Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärgi asukoht: … 1.6. Koostetehas(t)e nimi (nimed) ja aadress(id): … 2. Seadme kirjeldus 2.1. Alarmsüsteemi ja paigaldatud alarmsüsteemiga seotud sõidukiosade üksikasjalik kirjeldus: … 2.1.1. Alarmsüsteemi põhiosade loetelu: … 2.1.2. Valehäirete vastu võetud meetmed: … 2.2. Seadme pakutava kaitse aste: … 2.3. Seadme sisse- ja väljalülitamisviis: … 2.4. Tegelike vahetatavate koodide arv, kui neid kasutatakse: … 2.5. Seadme põhiosade loetelu ning vajaduse korral kontrollmärgid: … 3. Joonised 3.1. Seadme põhiosade joonised (joonistel peab olema näha koht Euroopa Majanduskomisjoni tüübikinnitusmärgi või vajaduse korral kontrollmärgi jaoks): … 4. Juhendid 4.1. Loetelu sõidukitest, millele seade kavatsetakse paigaldada: … 4.2. Paigaldusviisi kirjeldus koos fotode ja/või joonistega: … 4.3. Kasutusjuhend: … 4.4. Hooldusjuhend, kui on olemas: … (1) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?” (näiteks ABC??123??). (2) Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks vastus, ei pruugi olla vaja midagi maha tõmmata). (3) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?” (näiteks ABC??123??). (4) Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1, muudetud) 7. lisas. (5) Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga „?” (näiteks ABC??123??).

2. LISA TEATIS (Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

3. LISA TEATIS (Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

4. LISA TEATIS (Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

5. LISA TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS NÄIDIS A Joonis 1 Joonis 2 Joonis 3 Joonisel 1 kujutatud ning sõidukile või sõiduki alarmsüsteemile kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 97 kohaselt ning kannab tüübikinnitusnumbrit 011234. Joonisel 2 kujutatud ning sõidukile või kasutustõkisele kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 97 kohaselt ning kannab tüübikinnitusnumbrit 011234. Joonisel 3 kujutatud ning sõidukile või sõiduki alarmsüsteemile ja kasutustõkisele kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüüp on saanud tüübikinnituse Madalmaades (E4) 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 97 kohaselt ning kannab tüübikinnitusnumbrit 011234. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et kinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 97, mida on muudetud 01-seeria muudatustega. NÄIDIS B Sõidukile kinnitatud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane sõidukitüüp on saanud tüübikinnituse seoses alarmsüsteemiga Madalmaades (E4) kooskõlas eeskirjadega nr 18 (1) ja nr 97. Tüübikinnitusnumbrite esimesed kaks kohta näitavad, et tüübikinnituste andmise kuupäeval sisaldas eeskiri nr 18 02-seeria muudatusi ja eeskiri nr 97 01-seeria muudatusi. (1) Teine number on esitatud vaid näitena.

6. LISA VASTAVUSSERTIFIKAADI NÄIDIS

7. LISA PAIGALDAMISSERTIFIKAADI NÄIDIS

8. LISA PUNKTID 7.2.11 JA 19 Sõitjateruumi kaitsesüsteemide katse

9. LISA ELEKTROMAGNETILINE ÜHILDUVUS Märkus: Elektromagnetilise ühilduvuse katsetamiseks kasutatakse sõltuvalt katserajatistest kas punkti 1 või 2. 1. ISO MEETOD Kaitse juhtivuslike häirete eest toiteliinides Toiteliine ja sõiduki alarmsüsteemi või alarmsüsteemi teisi ühendusi, mis võivad olla toiteliinidega ühendatud, mõjutatakse katseimpulssidega 1, 2a/2b, 3a, 3b, 4 ja 5a/5b vastavalt rahvusvahelisele standardile ISO 7637-2:2004. Katseimpulsi 5 puhul kohaldatakse impulssi 5b sõidukite puhul, millel on sisemise piirava dioodiga generaator, ning impulssi 5a muudel juhtudel. Impulsi 2 puhul tuleb impulssi 2a kasutada alati ning impulssi 2b võib kasutada juhul, kui sõiduki tootja ja tehniline teenistus selles kokku lepivad. Kokkuleppel tehnilise teenistusega ei pea katseimpulssi 5a/5b kohaldama järmistel juhtudel: a) sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule, mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma generaatorita sõidukile. Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja: i) täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 1. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale) ning ii) esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused; b) sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga, mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma generaatorita sõidukile Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu. c) sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemi paigaldusega antakse eraldi seadmestikule, mis on ette nähtud paigaldamiseks ilma generaatorita sõidukile. Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud. Seda nõuet ei kohaldata juhul, kui 1.A lisa 2. osa punktis 3.1.3.1.1 nõutud teave on saadetud tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna. Sõiduki alarmsüsteem/alarmsüsteem väljalülitatud olekus ja sisselülitatud olekus Rakendatakse katseimpulsse 1–5. Rakendatud katseimpulsside korral nõutav toimivus on esitatud 1. tabelis. Tabel 1 Raskusaste ja toimivus (toiteliinid) Katsepulsi number Katse tase Toimivus 1 III C 2a III B 2b III C 3a III A 3b III A 4 III B 5a/5b III A Kaitse ühendamisest tingitud häirete eest signaalliinides Juhtmeid, mis ei ole ühendatud toiteliinidega (nt erisignaalliinid), katsetatakse standardi ISO/DIS 7637:1993 3. osa alusel. Rakendatud katseimpulsside korral nõutav toimivus on esitatud 2. tabelis. Tabel 2 Katse tase ja toimivus (signaalliinid) Katsepulsi number Katse tase Toimivus 3a III C 3b III A Kaitse kiirguslike kõrgsageduslike häirete eest Sõidukile paigaldatud sõiduki alarmsüsteemi või alarmsüsteemi katsed võib teha kooskõlas eeskirja nr 10 02-seeria muudatustega ning 6. lisas kirjeldatud katsemeetoditega sõidukite puhul ning 9. lisas kirjeldatud katsemeetoditega eraldi seadmestike puhul. Elektrostaatilistest lahendustest tingitud elektrilised häired Kaitset elektriliste häirete eest katsetatakse kooskõlas tehnilise aruandega ISO/TR 10605-1993. Kokkuleppel tehnilise teenistusega ei pea vastavat nõuet kohaldama järmistel juhtudel: a) sõiduki alamsüsteemi tüübikinnitus antakse eraldi seadmestikule Sellisel juhul peab sõiduki alarmsüsteemi tootja: i) täpsustama teatise punktis 4.5 (1A lisa, 2. osa), et käesoleva punkti nõuet sõiduki alarmsüsteemi suhtes ei kohaldatud (vastavalt käesoleva eeskirja I osale), ning ii) esitama teatise punktis 4.1 nimekirja sõidukitest, millele võib kõnealuse sõiduki alarmsüsteemi paigaldada, ning punktis 4.2 asjaomased paigaldamise tingimused; b) sõiduki tüübikinnitus seoses alarmsüsteemiga Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata alarmsüsteemi suhtes paigaldustingimuste tõttu; c) sõiduki tüübikinnitus seoses sellise sõiduki alarmsüsteemi paigaldusega, mis on tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna. Sellisel juhul peab tootja teatise punktis 3.1.3.1.1 (1A lisa, 2. osa) täpsustama, et käesoleva punkti nõuet ei kohaldata sõiduki alarmsüsteemi paigaldamise suhtes, kui asjaomased paigaldustingimused on täidetud. Seda nõuet ei kohaldata juhul, kui 1A lisa 2. osa punktis 3.1.3.1.1 nõutud teave on saadetud tüübikinnituse saamiseks eraldi seadmestikuna. Kiirguslik emissioon Katsed tehakse kooskõlas eeskirja nr 10 02-seeria muudatuste sätetega ning 4. ja 5. lisas kirjeldatud katsemeetoditega sõidukite puhul või 7. ja 8. lisas kirjeldatud katsemeetoditega eraldi seadmestiku puhul. 2. IEC MEETOD Elektromagnetväli Sõiduki alarmsüsteemiga või alarmsüsteemiga tuleb teha põhikatse. Süsteemi mõjutatakse IEC väljaande 839–1-3-1998 katses A-13 kirjeldatud elektromagnetväljaga, mille sagedus on 20–1 000 MHz ja tugevusaste 30 V/m. Peale selle tehakse sõiduki alarmsüsteemiga või alarmsüsteemiga vastavalt vajadusele rahvusvahelise standardi ISO 7637 osades 1:1990, 2:1990 ja 3:1993 kirjeldatud elektri siirde katsed juhtimise ja ühendamise puhul. Elektrostaatilistest lahendustest tingitud elektrilised häired Sõiduki alarmsüsteemiga või alarmsüsteemiga tuleb teha põhikatse. Süsteemiga tehakse tootja valikul kas standardis EN 61000-4–2 või ISO/TR 10605-1993 kirjeldatud elektrostaatilise lahenduse taluvuse katse. Kiirguslik emissioon Sõiduki alarmsüsteemi või alarmsüsteemi tuleb katsetada seoses raadiosagedushäirete taluvusega kooskõlas eeskirja nr 10 02-seeria muudatustes ettenähtud katsetega ning 4. ja 5. lisas kirjeldatud katsemeetoditega sõidukite puhul ning 7. ja 8. lisas kirjeldatud katsemeetoditega eraldi seadmestiku puhul.