Euroopa Liidu Teataja L 239 , 22/09/2000 Lk 0444 - 0451



Täitevkomitee otsus, 15. detsember 1997, C.SISi finantsmääruse muutmise kohta (SCH/Com-ex (97) 35) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artiklit 132, võttes arvesse nimetatud konventsiooni artikleid 92 ja 119, võttes arvesse ühelt poolt Schengeni lepingu ja Schengeni konventsiooni osaliste ning teiselt poolt Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise koostöölepingu artikleid 2 ja 3, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Schengeni C.SISi (SCH/Com-ex (93) 16 rev.) paigaldus- ja tegevuskulusid käsitleva finantsmääruse 20. detsembri 1996. aasta versiooni muudetakse järgmiselt. Viin, 15. detsember 1997 Esimees K. Schlögl -------------------------------------------------- SCH/Com-ex (93)16 Rev. 2 TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artiklit 132, võttes arvesse nimetatud konventsiooni artikleid 92 ja 119, võttes arvesse ühelt poolt Schengeni lepingu ja Schengeni konventsiooni osaliste ning teiselt poolt Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise koostöölepingu artikleid 2 ja 3, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Võetakse vastu Schengeni infosüsteemi (C.SIS) tehnilise abi üksuse paigaldus- ja tegevuskulusid käsitlev finantsmäärus, mis on lisatud käesolevale otsusele. SCHENGENI C.SISI PAIGALDUST JA TEGEVUST KÄSITLEV FINANTSMÄÄRUS I JAOTIS ÜLDSÄTTED 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu artiklites 92 ja 119 sätestatud Strasbourg'is asuva Schengeni infosüsteemi tehnilise abi üksuse (edaspidi "C.SIS") eelarve koosneb järgmistest osadest: - keskinfosüsteemi paigalduseelarve, mille kulud kinnitab täitevkomitee pärast keskrühma arvamuse kättesaamist, - tegevuseelarve, mille kulude aastase summa kinnitab täitevkomitee pärast keskrühma arvamuse kättesaamist. C.SISi paigaldus- ja tegevuseelarves võetakse niipalju kui võimalik arvesse SISi paigaldus- ja tegevuseelarve mitmeaastast tabelit. SISi paigaldus- ja tegevuseelarve mitmeaastane tabel, mis hõlmab vähemalt kolme aastat, sisaldab eeldatavate kulude kalkulatsiooni. SISi juhtimiskomitee ajakohastab igal aastal paigaldus- ja tegevuseelarve mitmeaastast tabelit ja keskrühm kinnitab selle kalendriaasta esimese kvartali jooksul. 1. C.SISi omavahendid C.SISi omavahendid nii paigaldus- kui tegevuseelarve jaoks koosnevad lepinguosaliste ning koostöölepingule allakirjutanud riikide (edaspidi koostööriigid) osamaksudest. Koostööriikide osamaksud määratakse kindlaks selle alusel, milline on nende osa kõikide lepinguosaliste ja koostööriikide sisemajanduse kogutoodangust tervikuna. Lepinguosaliste osamaksud määratakse kindlaks selle alusel, milline on iga lepinguosalise osa ühtsest käibemaksu arvutusbaasist nõukogu 24. juuni 1988. aasta otsuse (ühenduste omavahendite süsteemi kohta) artikli 2 lõike 1 punkti c tähenduses. Osamaksude jagunemine lepinguosaliste ja koostööriikide vahel määratakse kindlaks selle alusel, milline on iga lepinguosalise ja koostööriigi osa kõikide lepinguosaliste ja koostööriikide eelmise aasta sisemajanduse kogutoodangust tervikuna. Osamaksude jagunemine lepinguosaliste vahel määratakse kindlaks igal aastal, võttes arvesse koostööriikide osamakse ja võttes aluseks iga lepinguosalise osa Euroopa Ühenduste käibemaksu omavahenditest, nagu on kehtestatud ühenduse eelmise eelarveaasta eelarve viimase muutmisega. Lepinguosaliste ja koostööriikide osamaksud igasse eelarvesse arvutatakse ja nähakse ette Prantsusmaa kui lepinguosalise poolt Prantsuse frankides. 2. Osamaksude maksmine Iga lepinguosaline ja koostööriik kannab oma osamaksud järgmisele arvele: Compte Tresor Public Banque de France nr 9000-3 (agence centrale comptable du trésor) Kõik maksed kantakse Prantsuse Vabariigi eelarve raames loodud toetusfondi (fonds de concours nr 09.1.4 782), kus makse saaja on siseministeerium. 3. Uute riikide ühinemine Uue lepinguosalise ühinemise korral kohaldatakse ühinemise kuupäevast alates järgmist: - lepinguosaliste ja koostööriikide osamakse korrigeeritakse käesoleva finantsmääruse I jaotise 1. osa kohaselt, - lepinguosaliste ja koostööriikide osamakse korrigeeritakse, et kindlaks määrata uue lepinguosalise osamaks C.SISi tegevuskuludeks ühinemise aastast alates, - lepinguosaliste ja koostööriikide osamakse korrigeeritakse, et anda uue lepinguosalise kanda osa varasematest C.SISi paigalduskuludest. See summa arvutatakse vastavalt uue lepinguosalise käibemaksu omavahendite osale Euroopa Ühenduste käibemaksu omavahenditest tervikuna neil aastatel, mil C.SISi paigalduskulud tekkisid enne uue lepinguosalise ühinemist. See summa makstakse teistele riikidele tagasi võrdeliselt nende käesoleva määruse I jaotise 1. osa kohaselt arvutatud osamaksuga. II JAOTIS PAIGALDUSEELARVE Prantsuse Vabariik kannab kõik C.SISi paigalduskulud vastavalt Prantsuse riigi rahandust reguleerivatele õigusnormidele. Lepinguosaliste ja koostööriikide osamaksudena kindlaksmääratud summad arvutatakse ja nähakse ette Prantsusmaa kui lepinguosalise poolt Prantsuse frankides käesoleva finantsmääruse I jaotise 1. osa kohaselt. 1. Eeldatav kulu Prantsusmaa kui lepinguosaline koostab eelarve täitmisele eelneval aastal C.SISi paigalduskulude aastaeelarve projekti, võttes niipalju kui võimalik arvesse SISi paigalduse ja tegevuse esialgset mitmeaastast tabelit. See eelarveprojekt esitatakse keskrühmale arvamuse saamiseks ning täitevkomiteele vastuvõtmiseks vähemalt kuus kuud enne eelarveaasta algust. Eelarveprojekti tagasilükkamise korral valmistab Prantsusmaa ühe kuu jooksul ette uue projekti, mis pärast keskrühma arvamuse kättesaamist esitatakse viivitamatult täitevkomiteele vastuvõtmiseks. Eelarveaasta iga kvartali lõpus kinnitab keskrühm pärast SISi juhtimiskomitee arvamuse kättesaamist C.SISi paigalduskulud ja kõik ettenägemata kulud, mida põhjendatakse tõendava dokumendiga. Kuue kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu koostab Prantsusmaa keskrühma poolt enne kõnealuse eelarveaasta lõppu kinnitatud C.SISi paigalduskulude mitmeaastase tabeli. See tabel esitatakse täitevkomiteele kinnitamiseks üheaegselt C.SISi paigalduskulude aastaeelarve projektiga. Kui täitevkomitee kulud kinnitab, tuleb asjaomastel riikidel oma osamaksud tasuda II jaotise 2. osas sätestatud korras. Lepinguosalised ja koostööriigid kohustuvad katma kõik paigalduskulud täitevkomitee poolt kinnitatud summas. Lepinguosalised ja koostööriigid võivad oma C.SISi paigalduskulude osamaksud maksta ettemaksena, mis katab osa nende prognoositud osamaksust või kogu osamaksu. 2. Makseviisid Üldjuhul tuleb lepinguosaliste ja koostööriikide osamaksud maksta kuupäeval, mil Prantsusmaa kui lepinguosaline kõnealused maksed sooritab. Et piirata makse sissenõuete arvu, saadab Prantsusmaa kui lepinguosaline need riikidele kaks korda aastas, 30. aprillil ja 31. oktoobril, võttes arvesse riikide tegevuskulude osamaksude tähtaegu. Prantsusmaa kui lepinguosaline saadab riikidele makse sissenõude kirjaga selleks määratud haldusasutuste kaudu. See kiri sisaldab järgmist: - makse sissenõude õiguslik alus, - C.SISi paigalduseelarve kinnitatud summa, - kõnealusel ajavahemikul makstav summa, - osamaksu sooritamist käsitlev vajalik teave, nagu on kindlaks määratud käesoleva finantsmääruse I jaotise 2. osas. Kirjale lisatakse järgmised dokumendid: - tabel sisemajanduse kogutoodangu alusel arvutatud koostööriikide osa kohta ja tabel, mis näitab nimetatud ajavahemikul iga riigi kulusid C.SISi tegevuseelarves, mis on arvutatud, võttes aluseks iga riigi käibemaksu omavahendite osa SISis, - ülekantavat summat tõestavate dokumentide koopiad. Et tagada maksete sujuv ülekandmine, peaks iga riik lisama oma ülekandele järgmist teavet sisaldava märkuse: OBJET : versement de la quote-part 199… de l'Etat … au budget d'installation du système informatique Schengen MONTANT : … francs BENEFICIAIRE : Ministère de l'Intérieur, Direction des transmissions et de l'informatique (TEEMA : 199… aasta osamaksu tasumine … poolt (riik) Schengeni infosüsteemi paigalduseelarvesse SUMMA : … franki SAAJA : siseministeerium, andmeedastuse ja informaatika osakond) 3. Muu riigi kui Prantsuse Vabariigi poolt rahastatavad kulud Kui kokkuleppel teiste lepinguosaliste ja koostööriikidega lepinguosaline või koostööriik rahastab osa C.SISi paigalduskuludest otse, jaotab Prantsusmaa need kulud osalisriikide vahel kõnealuse eelarveaasta jaotamispõhimõtte kohaselt. Kõnealused kulud otse kandnud lepinguosaline või koostööriik teavitab sellest Prantsusmaad, kes esitab lepinguosalistele ja koostööriikidele osamaksu sissenõuded käesoleva finantsmääruse kohaselt arvutatud osamaksude kohta. Prantsusmaa maksab tehtud maksed tagasi, niipea kui ta on kätte saanud nimetatud eesmärgil makstud osamaksud teistelt lepinguosalistelt ja koostööriikidelt. III JAOTIS TEGEVUSEELARVE Prantsuse Vabariik kannab kõik C.SISi tegevuskulud vastavalt Prantsuse riigi rahandust reguleerivatele õigusnormidele. Lepinguosaliste ja koostööriikide osamaksudena kindlaksmääratud summad arvutatakse ja nähakse Prantsusmaa kui lepinguosalise poolt ette Prantsuse frankides käesoleva finantsmääruse I jaotise 1. osa kohaselt. 1. Tegevuseelarve projekt Prantsusmaa kui lepinguosaline koostab eelarve täitmisele eelneval aastal C.SISi tegevuskulude eelarve projekti. See eelarveprojekt esitatakse keskrühmale arvamuse saamiseks ning täitevkomiteele vastuvõtmiseks vähemalt kuus kuud enne eelarveaasta algust. Eelarveprojektis võetakse niipalju kui võimalik arvesse SISi paigalduse ja tegevuse mitmeaastast tabelit. Prognoositud kulusid käsitlevad dokumendid lisatakse eelarveprojektile. Lepinguosalised võtavad eelarve vastu ühehäälselt. Eelarveprojekti tagasilükkamise korral valmistab Prantsusmaa ühe kuu jooksul ette uue projekti, mis pärast keskrühma arvamuse kättesaamist esitatakse viivitamatult täitevkomiteele vastuvõtmiseks. Kahe konsultatsiooni vahelisel ajavahemikul või eelarveprojekti tagasilükkamise korral võib Prantsusmaa sisse nõuda lepinguosaliste ja koostööriikide osamaksud ning alustada eelarve täitmist ajutiste kaheteistkümnendike kaupa kuni jooksva rahandusaasta eelarve vastuvõtmiseni. Prantsusmaa kui lepinguosaline võib esitada täitevkomiteele paranduseelarve projekti. See esitatakse täitevkomiteele vastuvõtmiseks pärast keskrühma arvamuse saamist. Iga rahandusaastal tekkiv puudu- või ülejääk tuleb järgmisel aastal eelarve täitmisel tasaarveldada. 2. Makseviisid Eesistujariik teatab nõuetekohaselt kõikidele lepinguosalistele ja koostööriikidele lepinguosaliste ja koostööriikide osamaksud tuleb seejärel viivitamatult tasuda. Selleks saadab Prantsusmaa igale lepinguosalisele ja koostööriigile osamaksu sissenõude ja edastab selle koopia eesistujariigile. Lepinguosalised ja koostööriigid maksavad täielikult oma osamaksud jooksva rahandusaasta 30. aprilliks. Kui lepinguosaline ei täida selleks kuupäevaks oma rahalisi kohustusi, kohaldatakse ühenduses kehtivaid ühenduse eelarve osamaksude viivist käsitlevaid õigusakte. Neid õigusakte kohaldatakse mutatis mutandis juhtudel, kui koostööriik ei täida oma rahalisi kohustusi ettenähtud ajal. Prantsusmaa kui lepinguosaline saadab riikidele makse sissenõude selleks määratud haldusasutuste kaudu saadetava kirjaga selle rahandusaasta alguses, kui vastuvõetud tegevuseelarve tuleb täita. See kiri sisaldab järgmist: - makse sissenõude õiguslik alus, - täitevkomitee poolt kõnealuseks aastaks vastuvõetud tegevuseelarve summa. Sellele kirjale lisatakse tabel sisemajanduse kogutoodangu alusel arvutatud koostööriikide osamaksude kohta ja tabel, mis näitab iga lepinguosalise osamaksu C.SISi tegevuseelarvesse, mis on arvutatud, võttes aluseks tema käibemaksu omavahendite osa SISis. Lisatakse ka tabel, mis näitab SISis sisalduva sisemajanduse kogutoodangu osa ja käibemaksu omavahendite osa arvutamist kulude tegemise aastal. Et tagada maksete sujuv ülekandmine, peaks iga riik lisama oma ülekandele järgmist teavet sisaldava märkuse: OBJET : versement de la quote-part 199… de l'Etat … au budget de fonctionnement du système informatique Schengen MONTANT : … francs BENEFICIAIRE : Ministère de l'Intérieur, Direction des transmissions et de l'informatique (TEEMA : 199… osamaksu tasumine … poolt (riik) Schengeni infosüsteemi tegevuseelarvesse SUMMA : … franki SAAJA : siseministeerium, andmeedastuse ja informaatika osakond) Lepinguosalised ja koostööriigid võivad sooritada ettemaksu, et katta oma eeldatav osamaks mitmel rahandusaastal. IV JAOTIS RAAMATUPIDAMISARVESTUSE HEAKSKIITMINE Iga rahandusaasta alguses saadab Prantsusmaa kui lepinguosaline riikidele käesoleva finantsmääruse sätete alusel koostatud dokumendi, millele täitevkomitee pärast keskrühma arvamuse ärakuulamist eelmise rahandusaasta kohta annab vastutusest vabastava kinnituse. See dokument sisaldab järgmist: 1. Paigalduseelarve osas - Prantsusmaa kui lepinguosalise või vajaduse korral teiste lepinguosaliste või koostööriikide poolt tehtud kulude aruanne vastavalt käesoleva finantsmääruse II jaotise 3. osa sätetele, - toetusfondide (fonds de concours) arvele makstud summa ja osamaksude jagunemine riikide kaupa ning vajaduse korral sissenõutavad laekumata summad. 2. Tegevuseelarve osas - eelmise rahandusaasta kulude aruanne. See tabel näitab puudu- või ülejääki käesoleva finantsmääruse III jaotise 1. osa kohaselt vastuvõetud eelarvega võrreldes, et riikidelt võiks vastavad summad sisse nõuda või need tagasi maksta, - toetusfondi makstud osamaksude summa ja jagunemine ning vajaduse korral summad, mida riigid võlgnevad. Prantsusmaa siseministeeriumi finantskontrolör kontrollib dokumenti ja kinnitab selle ning eesistujariik saadab selle kõikidele lepinguosalistele ja koostööriikidele. Täitevkomitee heakskiit nimetatud dokumendile tähendab Prantsuse Vabariigi poolt kõnealuse eelarveaasta kohta esitatud raamatupidamisarvestuse lõplikku vastutusest vabastavat kinnitust. Kinnitus antakse kõnealusele eelarveaastale järgneva aasta esimese kvartali jooksul. Dokumendile lisatakse tabel riikide järgmise rahandusaasta osamaksude kohta, mis on arvutatud käesoleva finantsmääruse I jaotise 1. osa kohaselt. Kui riik otsustab maksta oma osamaksu osaliselt või täielikult ettemaksuna, näitab dokument seda osa, mis jääb järele pärast kõnealusel eelarveaastal makstavate summade mahaarvamist. Käesolev otsus jõustub, kui kõik Schengeni konventsiooni osalised on teatanud, et nad on lõpetanud kõik vajalikud menetlused, mida nende õigussüsteem ette näeb, et käesolev otsus oleks nende territooriumil kohustuslik. --------------------------------------------------