6.2. Tüübikinnituse puhul ei ole lubatud lahutada katsetulemusest tahkete osakeste foonisisaldust tunnelis, kuid tootja taotluse korral ja tüübikinnitusasutuse eelneval nõusolekul võib toodangu vastavuskatsetuste puhul lahutada lahjendatud heitgaasi mõõtetulemustest tahkete osakeste foonisisalduse tunnelis, kui tõestatakse, et see on märkimisväärne.

võib tüübikinnitusasutuse nõusolekul laiendada teistele mootoritüüpkondadele, milles kasutatakse sama järeltöötlussüsteemi, lähtudes valmistaja poolt esitatavatest andmetest, mis kinnitavad, et heitetase on samasugune.

4.3.1. Selleks et tahkete osakeste arvu mõõtmiseks osavoolulahjendussüsteemist võetav proov oleks proportsionaalne heitgaasi massivoolukiirusega, kasutatakse kontrollväärtusena heitgaasi massivoolukiirust, mis on arvutatud ühel lisa 4B punktides 8.4.1.3–8.4.1.7 kirjeldatud meetodil. Proportsionaalsuse kvaliteeti tuleb kontrollida, kasutades proovi ja heitgaasivoolu vahelist regressioonanalüüsi vastavalt lisa 4B punktile 9.4.6.1.

4.1.1. Selleks et kompenseerida massivoolu, mis eraldati lahjendussüsteemist tahkete osakeste arvu määramiseks, suunatakse massivool pärast filtreerimist lahjendussüsteemi tagasi. Seega saab kogu massivoolu lahjendussüsteemis matemaatiliselt korrigeerida, võttes arvesse tahkete osakeste arvu määramiseks eraldatud proovivõtuvoolu. Kui tahkete osakeste arvu määramiseks vajaliku proovi võtmisel on lahjendussüsteemist eraldatud kogu massivool väiksem kui 0,5 % kogu lahjendatud heitgaasivoolust lahjendustunnelis (med), võib korrigeerimisest või voolu tagasisuunamisest loobuda.

Lahjendusõhk, mida kasutatakse lahjendussüsteemis heitgaasi lahjendamiseks nii esmasel, kui vajaduse korral ka kordusmõõtmisel, filtreeritakse läbi kõrgefektiivse mikroosakeste õhufiltri (HEPA-filtri), mis vastab lisa 4B 3. liite punktides A.3.2.2 või A.3.2.4 lahjendusõhu filtrit käsitlevates lõikudes sätestatud nõuetele. Enne HEPA-filtrisse suunamist võib lahjendusõhku soovi korral puhastada söefiltriga, et vähendada ja stabiliseerida süsivesinike kontsentratsiooni selles. Enne HEPA-filtrit ja pärast söefiltrit, kui seda kasutatakse, on soovitav paigaldada veel lisaks jämeosakeste filter.

Liide

Mõõteseadmed tahkete osakeste arvu mõõtmiseks heitgaasis

1. Spetsifikatsioon

1.1. Süsteemi ülevaade

1.1.1. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb proovivõtturist või proovivõtukohast proovi võtmiseks lisa 4B 3. liite punktides A3.2.1 ja A.3.2.2 või A3.2.3 ja A.3.2.4 kirjeldatud lahjendussüsteemis homogeenselt segatud voolust, tahkete osakeste loendurist ülesvoolu paigutatud lenduvate tahkete osakeste püüdurist ning asjakohasest ülekandetorustikust.

1.1.2. Soovitav on paigaldada lenduvate tahkete osakeste püüduri sisendi ette tahkete osakeste suuruse eelseparaator (nt tsüklon, inertsseparaator jne). Vastuvõetava alternatiivina võib eelseparaatorina kasutada proovivõtturit, mis toimib asjakohase tahkete osakeste suuruse eelseparaatorina nagu näidatud lisa 4B 3. liite joonisel 14. Osavoolulahjendussüsteemis on lubatud kasutada tahkete osakeste massi ja arvu määramiseks vajalike proovide võtmisel sama eelseparaatorit, kui tahkete osakeste arvu proov võetakse lahjendussüsteemist eelseparaatorist allavoolu. Kui tahkete osakeste arvu määramiseks vajalikud proovid võetakse lahjendussüsteemist tahkete osakeste massi eelseparaatorist ülesvoolu, võib kasutada ka veel teist eelseparaatorit.

1.2. Üldnõuded

1.2.1. Tahkete osakeste proovivõtukoht peab asuma lahjendussüsteemis.

Proovivõtturi otsik või proovivõtukoht moodustab koos tahkete osakeste ülekandetoruga tahkete osakeste ülekandesüsteemi. Tahkete osakeste ülekandesüsteem suunab proovi lahjendustunnelist lenduvate tahkete osakeste püüduri sisendisse. Tahkete osakeste ülekandesüsteem peab vastama järgmistele tingimustele:

lisa 4B 3. liite punkti A.3.2.1 kohase osavooproovi võtmisel täisvoolu- või osavoolulahjendussüsteemidest paigutatakse proovivõttur tunneli keskjoone lähedale, 10–20 tunneli diameetri võrra gaasi sisendist allavoolu, esiküljega vastu gaasivoolu tunnelis ning otsiku teljed paralleelselt lahjendustunneli telgedega. Proovivõttur paigutatakse lahjendustorusse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust;

lisa 4B punkti A.3.2.1 kohase täisproovi võtmisel osavoolulahjendussüsteemist paigutatakse proovivõtukoht või proovivõttur tahkete osakeste ülekandetorustikku ülesvoolu tahkete osakeste filtri hoidikust, voolukiiruse mõõdikust ja mis tahes hargnemisest või möödaviigist. Proovivõtukoht või proovivõttur paigutatakse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust. Tahkete osakeste proovivõtturi mõõtmed peavad olema sellised, et proovivõttur ei takistaks osavoolulahjendussüsteemi toimimist.

Ülekandesüsteemi läbiv gaasiproov peab vastama järgmistele tingimustele:

täisvoolulahjendussüsteemi puhul peab voolu Reynoldsi arv (Re) olema väiksem kui 1 700;

osavoolulahjendussüsteemi puhul peab voolu Reynoldsi arv (Re) olema ülekandetorus, st proovivõtturist või proovivõtukohast allavoolu, väiksem kui 1 700;

viibeaeg ülekandesüsteemis ei ületa 3 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka ülekandesüsteemi mis tahes muu proovivõtukonfiguratsioon, mille puhul on võimalik tõestada samaväärset 30 nm suuruste tahkete osakeste läbivoolu.

Väljalasketoru, mis suunab lahjendatud proovi lenduvate tahkete osakeste püüdurist tahkete osakeste loenduri sisendisse, peab vastama järgmistele nõuetele:

toru siseläbimõõt on vähemalt 4 mm;

gaasiproovi viibeaeg väljalasketorus ei ületa 0,8 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka väljalasketoru mis tahes muu proovivõtukonfiguratsioon, mille puhul on võimalik tõestada samaväärset 30 nm suuruste tahkete osakeste läbivoolu.

1.2.2. Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi lahjendamiseks ja lenduvate tahkete osakeste püüdmiseks.

1.2.3. Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad lahjendus- ja proovivõtusüsteemi osad, alates heitgaasi väljalasketorust kuni tahkete osakeste loendurini, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine oleks võimalikult vähene. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ning need peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.

1.2.4. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem peab olema kooskõlas aerosooli proovivõtu heade tavadega, millega nähakse ette, et tuleb vältida järske pööranguid ja muutusi ristlõikes, kasutada siledat sisepinda ja vähendada proovivõtutoru pikkust miinimumini. Ristlõike järkjärguline muutmine on lubatud.

1.3. Erinõuded

1.3.1. Enne tahkete osakeste loenduri läbimist ei tohi tahkete osakeste proov läbida pumpa.

1.3.2. Soovitatakse kasutada proovi eelseparaatorit.

1.3.3. Proovi ettevalmistamise seadeldis

1.3.3.1. võimaldab näidist ühes või mitmes järgus lahjendada, et saavutada tahkete osakeste kontsentratsioon, mis ei ületaks tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemist piirmäära ning hoiab gaasi temperatuuri loenduri sisendis alla 35 °C;

1.3.3.2. sisaldab esialgset lahjendusõhu kuumutamise järku, st et proovi temperatuur on vahemikus 150 °C – 400 °C ning lahjendustegur vähemalt 10;

1.3.3.3. hoiab kuumutamise etappidel/järkudel nominaalset töötemperatuuri pidevalt punktis 1.3.3.2. nimetatud vahemikus, kusjuures lubatud hälve on ± 10 °C. Annab märku sellest, kas kuumutamise järgus on ettenähtud töötemperatuur saavutatud või mitte;

1.3.3.4. tagab, et lenduvate tahkete osakeste püüduris ei oleks punkti 2.2.2 kohane tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur (fr(di)) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suurem ning mitte üle 5 % väiksem, võrreldes tahkete osakestega, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm;

1.3.3.5. tagab lisaks tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) 30 nm suuruste tahkete osakeste aurustumise rohkem kui 99 % ulatuses, kusjuures sisselaske kontsentratsioon on vähemalt 10 000 tahket osakest cm–3 kohta; selleks tuleb tetrakontaani kuumutada ja vähendada selle osarõhku.

1.3.4. Tahkete osakeste loendur

1.3.4.1. toimib täisvoolu töötingimustel;

1.3.4.2. tagab kooskõlas jälgitava standardiga vahemikus 1 tahke osake/cm–3 kuni tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise piirmäärani loendustäpsuse ± 10 %. Kui kontsentratsioon on väiksem kui 100 tahket osakest cm–3 kohta, võib nõuda mõõtmisi, mis on keskmistatud pikemate proovivõtuperioodide kaupa, et näidata tahkete osakeste loenduri täpsust statistilise usaldusväärsuse kõrgel tasemel;

1.3.4.3. suudab loendada tahkeid osakesi kontsentratsiooni korral 0,1–100 osakest cm–3 kohta;

1.3.4.4. annab lineaarse tulemuse tahkete osakeste kontsentratsiooni kohta kogu üksikute osakeste loendusrežiimi mõõtepiirkonnas;

1.3.4.5. edastab mõõteandmeid sagedusel vähemalt 0,5 Hz;

1.3.4.6. tagab, et reageerimisaeg t90 on mõõdetud kontsentratsiooni puhul alla 5 sekundi;

1.3.4.7. sisaldab juhuslikkuse korrigeerimise funktsiooni, mille korrektsioon on kuni 10 %. Loenduri puhul võidakse kasutada punktis 2.1.3 kirjeldatud sisemise kalibreerimise tegurit, kuid loendustõhususe korrigeerimiseks või määramiseks ei tohi kasutada ühtki muud algoritmi;

1.3.4.8. tagab tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 23 nm (± 1 nm) 50-protsendilise (± 12 %) loendustõhususe ning tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 41 nm (± 1 nm) üle 90-protsendilise loendustõhususe. Loendustõhususe võib saavutada sisemiste (nt instrumendi konfiguratsioon) või välimiste (nt eelklassifitseerija mõõtmed) vahenditega.

1.3.4.9. Kui tahkete osakeste loenduris kasutatakse vedelikku, vahetatakse seda seadme tootja poolt kindlaksmääranud sagedusega.

1.3.5. Kui punktis, kus kontrollitakse voolukiirust tahkete osakeste loenduris, ei hoita püsivat rõhku ja/või temperatuuri, tuleb neid mõõta tahkete osakeste loenduri sisendis ning edastada tahkete osakeste kontsentratsiooni korrigeerimiseks standardtingimustele vastavaks.

1.3.6. Viibeaeg tahkete osakeste ülekandesüsteemis, lenduvate tahkete osakeste püüduris ja väljalasketorus ning tahkete osakeste loenduri reageerimiseaeg t90 ei tohi kokku kesta kauem kui 20 s.

1.3.7. Kogu tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (ülekandesüsteem, lenduvate tahkete osakeste püüdur, väljalasketoru ja tahkete osakeste loendur) ülekandeaeg määratakse kindlaks aerosooli pihustamisega otse ülekandesüsteemi sisendi juures. Aerosooli pihustatakse vähem kui 0,1 sekundi jooksul. Katses kasutatav aerosool peaks muutma kontsentratsiooni vähemalt 60 % skaala täisväärtusest.

Kontsentratsioonijälg salvestatakse. Tahkete osakeste kontsentratsiooni ja väljalaskevoolu signaalide aja vastavusseviimiseks määratletakse ülekandeaeg ajavahemikuna vahetamishetkest (t0) kuni 50 protsendini lõppnäidust (t50).

1.4. Soovitatava süsteemi kirjeldus:

Järgmistes punktides kirjeldatakse soovituslikku tahkete osakeste arvu mõõtmise viisi. Samas võib kasutada kõiki süsteeme, mis vastavad punktides 1.2 ja 1.3 esitatud spetsifikatsioonidele.

Joonistel 14 ja 15 on esitatud skeemid tahkete osakeste proovivõtusüsteemi soovitusliku konfiguratsiooni kohta osavoolu ja täisvoolulahjendussüsteemi puhul.

Joonis 14

Soovitusliku tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem – Osavoolulahjendussüsteem

Joonis 15

Soovitusliku tahkete osakeste proovivõtusüsteemi skeem – Täisvoolulahjendussüsteem

1.4.1. Proovivõtusüsteemi kirjeldus

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem koosneb lahjendussüsteemi avanevast proovivõtturi otsikust või proovivõtukohast, tahkete osakeste ülekandetorust, tahkete osakeste eelseparaatorist ja lenduvate tahkete osakeste püüdurist, mis on paigaldatud tahkete osakeste kontsentratsioonimõõturist ülesvoolu. Lenduvate tahkete osakeste püüdur peab sisaldama seadet proovi lahjendamiseks (tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendajad: PND1 ja PND2) ja tahkete osakeste aurustamiseks (aurustumistoru, ET). Proovivõttur või proovivõtukoht proovi võtmiseks gaasivoost peab asuma lahjendustorus selliselt, et gaasivoo representatiivne proov võetaks lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust. Viibeaeg süsteemis ning tahkete osakeste loenduri reageerimiseaeg t90 ei tohi kokku kesta kauem kui 20 s.

1.4.2. Tahkete osakeste ülekandesüsteem

Proovivõtturi otsik või proovivõtupunkt moodustab koos tahkete osakeste ülekandetoruga osakeste ülekandesüsteemi. Tahkete osakeste ülekandesüsteem suunab proovi lahjendustunnelist tahkete osakeste kontsentratsiooni esimese lahjendaja sisendisse. Tahkete osakeste ülekandesüsteem peab vastama järgmistele tingimustele:

Lisa 4B 3. liite punkti A.3.2.1 kohase osavooproovi võtmisel täisvoolu- või osavoolulahjendussüsteemidest paigutatakse proovivõttur tunneli keskjoone lähedale, 10–20 tunneli diameetri võrra gaasi sisendist allavoolu, esiküljega vastu gaasivoolu tunnelis ning otsiku teljed paralleelselt lahjendustunneli telgedega. Proovivõttur paigutatakse lahjendustorusse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust.

Lisa 4B punkti A.3.2.1 kohase täisproovi võtmisel osavoolulahjendussüsteemist paigutatakse proovivõtupunkt tahkete osakeste ülekandetorustikku osakeste filtri hoidikust, voolukiiruse mõõdikust ja mis tahes hargnemisest või möödaviigist ülesvoolu. Proovivõtukoht või proovivõttur paigutatakse selliselt, et proov võetakse lahjendusõhu ja heitgaasi homogeensest segust.

Ülekandesüsteemi läbiv gaasiproov peab vastama järgmistele tingimustele:

voolu Reynoldsi arv (Re) peab olema väiksem kui 1 700;

viibeaeg ülekandesüsteemis on ≤ 3 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka ülekandesüsteemi mis tahes muu proovivõtukonfiguratsioon, mille puhul on võimalik tõestada tahkete osakeste (mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm) samaväärset läbivoolu.

Väljalasketoru, mis suunab lahjendatud proovi lenduvate tahkete osakeste püüdurist tahkete osakeste loenduri sisendisse, peab vastama järgmistele nõuetele:

toru siseläbimõõt on vähemalt 4 mm;

gaasiproovi viibeaeg väljalasketorus ei ületa 0,8 sekundit.

Vastuvõetavaks loetakse ka väljalasketoru mis tahes muu proovivõtukonfiguratsioon, mille puhul on võimalik tõestada samaväärset tahkete osakeste (mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm) läbivoolu.

1.4.3. Tahkete osakeste eelseparaator

Soovituste kohasel paigutatakse tahkete osakeste eelseparaator lenduvate tahkete osakeste püüdurist ülesvoolu. Tahkete osakeste heitkoguse proovi võtmiseks valitud vooluhulga juures peab eelseparaator eraldama 50 % tahketest osakestest, mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm. Tahkete osakeste heitkoguse proovi võtmiseks valitud vooluhulga juures peab 1 μm suuruste tahkete osakeste massikontsentratsioonist, mis eelseparaatorisse suunatakse, vähemalt 99 % eelseparaatorist väljuma. Osavoolulahjendussüsteemis on lubatud kasutada tahkete osakeste massi ja arvu proovide võtmisel sama eelseparaatorit, kui tahkete osakeste arvu proov võetakse lahjendussüsteemist eelseparaatorist allavoolu. Kui tahkete osakeste arvu määramiseks vajalikud proovid võetakse lahjendussüsteemist tahkete osakeste massi eelseparaatorist ülesvoolu, võib kasutada ka veel teist eelseparaatorit.

1.4.4. Lenduvate tahkete osakeste püüdur

Lenduvate tahkete osakeste püüdur koosneb järjestikku ühendatud esimesest tahkete osakeste lahjendajast (PND1), aurustumistorust ja teisest tahkete osakeste lahjendajast (PND2). Sellise lahjendamise eesmärk on vähendada tahkete osakeste kontsentratsiooni proovides, et see oleks tahkete osakeste kontsentratsiooni loendurisse sisenedes väiksem, kui üksikute osakeste loendusrežiimi ülemine piirmäär, ning vähendada kristallisatsioonikeskmete teket proovis. Lenduvate tahkete osakeste püüdur annab teavet selle kohta, kas PND1 ja aurustumistoru on saavutanud ettenähtud töötemperatuuri või mitte.

Püüdur peab tagama tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) 30 nm suuruste tahkete osakeste aurustumise rohkem kui 99 % ulatuses, kusjuures sisselaske kontsentratsioon on vähemalt 10 000 tahket osakest cm–3 kohta; selleks tuleb tetrakontaani kuumutada ja vähendada selle osarõhku. Lisaks tuleb tagada, et lenduvate tahkete osakeste püüduris oleks tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur (fr) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suurem ning mitte üle 5 % väiksem, võrreldes tahkete osakestega, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm.

1.4.4.1. Esimene seade tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendamiseks (PND1)

Esimene seade on ette nähtud tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendamiseks ning selle (seina)temperatuur on 150 °C – 400 °C. Seinatemperatuuri sättepunkti hoitakse pidevalt nominaalsel töötemperatuuril nimetatud vahemikus (tolerantsiga ± 10 °C) ning see ei tohi ületada aurustumistoru seinatemperatuuri (punkt 1.4.4.2). Lahjendajas kasutatakse HEPA-filtri läbinud lahjendusõhku ning lahjendaja lahjendustegur on 10–200.

1.4.4.2. Aurustumistoru

Aurustumistoru seinatemperatuur on kogu toru pikkuses kõrgem või samaväärne osakeste kontsentratsiooni lahjendaja esimese seadme seinatemperatuuriga. Seinatemperatuuri sättepunkti hoitakse fikseeritud nominaalsel töötemperatuuril vahemikus 300 °C – 400 °C (tolerantsiga ± 10 °C).

1.4.4.3. Teine seade tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendamiseks (PND2)

PND2 on ette nähtud tahkete osakeste kontsentratsiooni lahjendamiseks. Lahjendajas kasutatakse HEPA-filtri läbinud lahjendusõhku ning lahjendaja ühekordse lahjenduse tegur on 10–30. PND2 lahjendustegur valitakse vahemikus 10–15, et tahkete osakeste kontsentratsioon teisest lahjendajast allavoolu oleks väiksem, kui tahkete osakeste loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemine piirmäär ning gaasi temperatuur enne loendurisse sisenemist oleks alla 35 °C.

1.4.5. Tahkete osakeste loendur

Tahkete osakeste loendur peab vastama punktis 1.3.4 esitatud nõuetele.

2. Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (7) kalibreerimine ja valideerimine

2.1. Tahkete osakeste loenduri kalibreerimine

2.1.1. Tehniline teenistus peab tagama tahkete osakeste loenduri kalibreerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab selle vastavust jälgitavatele standarditele 12 kuu jooksul enne heitmete katset.

2.1.2. Pärast iga suuremat hooldust tuleb tahkete osakeste loendurit uuesti kalibreerida ja väljastada uus kalibreerimistunnistus.

2.1.3. Kalibreerimine peab vastama kalibreerimise standardmeetodile:

a) võrreldakse kalibreeritava tahkete osakeste loenduri tulemust aerosooli kalibreeritud elektromeetri omaga üheaegse proovivõtu korral elektrostaatilisi kalibreerimisosakesi sisaldavast proovist või

b) võrreldakse kalibreeritava tahkete osakeste loenduri tulemust muu tahkete osakeste loenduri tulemusega, mida on kalibreeritud eespool kirjeldatud meetodi kohaselt.

Elektromeetri puhul peab kalibreerimisel kasutama vähemalt kuut standardset kontsentratsiooni, mille korral oleks tahkete osakeste loenduri mõõtepiirkond kaetud võimalikult ühtlaselt. Kõnealused kontsentratsioonid peavad hõlmama nominaalset null-kontsentratsiooni, mis saavutatakse vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluvate või võrdväärse tõhususega HEPA filtrite ühendamisel iga seadme sisendiga. Kui tahkete osakeste loenduri kalibreerimisel ei kohaldata kalibreerimisfaktorit, võib mõõdetud kontsentratsioon iga kasutatud kontsentratsiooni (välja arvatud null-kontsentratsiooni) korral erineda standardkontsentratsioonist ± 10 %, vastasel korral kalibreeritav tahkete osakeste loendur ei kvalifitseeru. Arvutatakse kahe andmekogumi lineaarse regressiooni gradient ja see salvestatakse. Kalibreeritava tahkete osakeste loenduri suhtes kohaldatakse kalibreerimisfaktorit, mis on pöördvõrdeline gradiendiga. Näitude lineaarsus arvutatakse kahe andmekogumi Pearsoni korrelatsioonikoefitsiendina (R2) ning see peab olema vähemalt 0,97. Nii gradiendi kui ka Pearsoni korrelatsioonikoefitsiendi (R2) arvutamisel pannakse lineaarse regressiooni sirge läbi koordinaatide alguspunkti (null-kontsentratsioon mõlemal seadmel).

Tahkete osakeste etalonloenduri puhul peab kalibreerimisel kasutama vähemalt kuut standardset kontsentratsiooni tahkete osakeste loenduri mõõtepiirkonnas. Vähemalt kolm kontsentratsiooni peavad olema väiksemad kui 1 000 tahket osakest cm–3 kohta, ülejäänud kontsentratsioonid peavad paiknema lineaarselt 1 000 osakest/cm–3 ja loenduri üksikute osakeste loendusrežiimi ülemise mõõtepiiri vahel. Kõnealused kontsentratsioonid peavad hõlmama nominaalset null-kontsentratsiooni, mis saavutatakse vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluvate või võrdväärse tõhususega HEPA filtrite ühendamisel iga seadme sisendiga. Kui tahkete osakeste loenduri kalibreerimisel ei kohaldata kalibreerimisfaktorit, võib mõõdetud kontsentratsioon iga kasutatud kontsentratsiooni (välja arvatud null-kontsentratsiooni) korral erineda standardkontsentratsioonist ± 10 %, vastasel korral kalibreeritav tahkete osakeste loendur ei kvalifitseeru. Arvutatakse kahe andmekogumi lineaarse regressiooni gradient ja see salvestatakse. Kalibreeritava tahkete osakeste loenduri suhtes kohaldatakse kalibreerimisfaktorit, mis on pöördvõrdeline gradiendiga. Näitude lineaarsus arvutatakse kahe andmekogumi Pearsoni korrelatsioonikoefitsiendina (R2) ning see peab olema vähemalt 0,97. Nii gradiendi kui ka Pearsoni korrelatsioonikoefitsiendi (R2) arvutamisel pannakse lineaarse regressiooni sirge läbi koordinaatide alguspunkti (null-kontsentratsioon mõlemal seadmel).

2.1.4. Kalibreerimisel tuleb kontrollida ka vastavust punktis 1.3.4.8 sätestatud nõuetele, mis käsitlevad tahkete osakeste loenduri tõhusust avastada tahkeid osakesi, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt of 23 nm. Loenduri tõhusust loendada tahkeid osakesi, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt of 41 nm, ei ole vaja kontrollida.

2.2. Lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimine ja valideerimine

2.2.1. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegureid kõikide lahjendusastmete puhul seadme kinnitatud nominaalsete töötemperatuuride juures kalibreeritakse uue seadme puhul ja pärast iga suuremat hooldust. Püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendusteguri perioodilise valideerimise nõue hõlmab vaid selle seadistuse kontrollimist, mida tavaliselt kasutatakse mõõtmiste puhul sõidukitel, mis on varustatud diislikütuse tahkete osakeste filtriga. Tehniline teenistus peab tagama lenduvate tahkete osakeste püüduri kalibreerimis- või valideerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab selle vastavust 6 kuu jooksul enne heitmete katset. Kui lenduvate tahkete osakeste püüdur on varustatud temperatuurianduritega, võib valideerimiste vahe olla 12 kuud.

Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur hõlmab selliste tahkete osakeste kontsentratsiooni, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 50 nm ja 100 nm. Lenduvate tahkete osakeste püüduri tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegurid (fr(d)) tahkete osakeste puhul, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm ja 50 nm, peavad olema vastavalt mitte üle 30 % ja 20 % suuremad ning mitte üle 5 % väiksemad, võrreldes tahkete osakestega, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 100 nm. Valideerimise eeldusena peab tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur olema ± 10 % lenduvate tahkete osakeste püüduri esmase kalibreerimise käigus kindlaks määratud tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmisest vähendustegurist ( ).

2.2.2. Mõõtmiskatsetel kasutatav aerosool peab sisaldama tahkeid osakesi, mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm, 50 nm ja 100 nm ning tahkete osakeste miinimumkontsentratsioon lenduvate tahkete osakeste püüduri sisendis peab olema 5 000 tahket osakest cm–3. Tahkete osakeste kontsentratsiooni peab mõõtma seadeldistest nii üles- kui ka allavoolu.

Tahkete osakeste kontsentratsiooni vähendustegur arvutatakse tahkete osakeste kõikide suuruste puhul järgmiselt:

kus:

Nin(di) = diameetriga di tahkete osakeste kontsentratsioon ülesvoolu; Nout(di) = diameetriga di tahkete osakeste kontsentratsioon allavoolu, ning di = tahkete osakeste elektrilise liikuvuse läbimõõt (30, 50 või 100 nm).

Näitajaid Nin(di) ja Nout(di) tuleb korrigeerida samadele tingimustele.

Tahkete osakeste kontsentratsiooni keskmine vähendustegur ( ) konkreetse lahjendusseadistuse korral arvutatakse järgmiselt:

Lenduvate tahkete osakeste püüdurit on soovitav kalibreerida ja valideerida tervikliku üksusena.

2.2.3. Tehniline teenistus peab tagama lenduvate tahkete osakeste püüduri valideerimistunnistuse olemasolu, mis kinnitab seadme lenduvate tahkete osakeste püüdmise tõhusust 6 kuu jooksul enne heitmete katset. Kui lenduvate tahkete osakeste püüdur on varustatud temperatuurianduritega, võib valideerimiste vahe olla 12 kuud. Sisselaske kontsentratsiooni puhul vähemalt 10 000 tahket osakest cm–3 kohta peab lenduvate tahkete osakeste püüdur kõrvaldama tetrakontaani (CH3(CH2)38CH3) tahked osakesed (mille elektrilise liikuvuse läbimõõt on 30 nm) rohkem kui 99 % ulatuses minimaalse lahjendusseadistuse korral ja tootja soovitatud töötemperatuuril.

2.3. Tahkete osakeste arvu mõõtesüsteemi kontrollimismenetlus

2.3.1. Enne iga katset peab tahkete osakeste loendur andma mõõtetulemuseks vähem kui 0,5 tahket osakest cm–3 kohta, kui tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (tahkete osakeste loendur ja lenduvate tahkete osakeste püüdur) sisendiga on ühendatud vähemalt standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluv või võrdväärse tõhususega HEPA filter.

2.3.2. Igakuisel kontrollimisel võib tahkete osakeste loenduris mõõdetud voolukiirus erineda kalibreeritud voolumõõturiga kontrollimisel saadud tahkete osakeste loenduri nominaalsest voolukiirusest 5 % võrra.

2.3.3. Igapäevasel kontrollimisel, kui tahkete osakeste loenduri sisendiga on ühendatud standardi EN 1822:2008 klassi H13 kuuluva või võrdväärse tõhususega HEPA filter, peab tahkete osakeste loenduri mõõtmistulemus märkima kontsentratsiooniks kuni 0,2 tahket osakest cm–3 kohta. Filtri eemaldamisel peab tahkete osakeste loenduri mõõtmistulemus näitama kontsentratsiooni suurenemist vähemalt kuni 100 tahke osakeseni cm–3 kohta, kui loendurisse suunatakse välisõhk ning vähenema taas 0,2 tahke osakeseni cm–3 kohta, kui filter asetatakse uuesti kohale.

2.3.4. Enne iga katset tuleb veenduda, et mõõtesüsteemi kohaselt on aurustumistoru, kui see on süsteemi lisatud, saavutanud ettenähtud töötemperatuuri.

2.3.5. Enne iga testi tuleb veenduda, et mõõtesüsteemi kohaselt on lahjendaja PND1 saavutanud ettenähtud töötemperatuuri.